# Euroopa Liidu L 315/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.315.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 315 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide1. detsember 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.315.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 315

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide1. detsember 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1105/2010, 29. november 2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1106/2010, 30. november 2010, millega kehtestatakse nende meetmete loetelu, mille suhtes ei kohaldata nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1107/2010, 30. november 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pimiento de Gernika või Gernikako Piperra (KGT)] | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1108/2010, 30. november 2010, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Castagna del Monte Amiata (KGT)] | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1109/2010, 30. november 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1110/2010, 30. november 2010, millega määratakse kindlaks alates 1. detsembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1111/2010, 30. november 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 27 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2010/83/EL, 30. november 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka napropamiid (
  1
  ) | 29 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/729/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 30. november 2010, Eesti makseasutuse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2009. eelarveaastal rahastatud maaelu arendamise meetmete kuludega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8275 all) | 32 |
| | | 2010/730/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 30. november 2010, Saksamaa makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) eelarveaastal 2009 rahastatud kuludega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8277 all) | 35 |
| | | 2010/731/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 30. november 2010, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta) rakendamist käsitlevate aruannete esitamiseks kasutatav küsimustik
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8279 all)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/732/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 30. november 2010, millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguse ja zoonooside likvideerimise ning seire muudetud kavad 2010. aastaks ja muudetakse otsust 2009/883/EÜ kõnealuse otsusega heakskiidetud kavade puhul antava liidu rahalise toetuse osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8290 all) | 43 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1105/2010, 29. november 2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1106/2010, 30. november 2010, millega kehtestatakse nende meetmete loetelu, mille suhtes ei kohaldata nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt

16

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1107/2010, 30. november 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pimiento de Gernika või Gernikako Piperra (KGT)]

18

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1108/2010, 30. november 2010, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Castagna del Monte Amiata (KGT)]

20

Komisjoni määrus (EL) nr 1109/2010, 30. november 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

22

Komisjoni määrus (EL) nr 1110/2010, 30. november 2010, millega määratakse kindlaks alates 1. detsembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

24

Komisjoni määrus (EL) nr 1111/2010, 30. november 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

27

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2010/83/EL, 30. november 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka napropamiid (
  1
  )

1

29

OTSUSED

2010/729/EL

*

Komisjoni otsus, 30. november 2010, Eesti makseasutuse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2009. eelarveaastal rahastatud maaelu arendamise meetmete kuludega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8275 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8275 all)

32

2010/730/EL

*

Komisjoni otsus, 30. november 2010, Saksamaa makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) eelarveaastal 2009 rahastatud kuludega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8277 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8277 all)

35

2010/731/EL

*

Komisjoni otsus, 30. november 2010, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta) rakendamist käsitlevate aruannete esitamiseks kasutatav küsimustik
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8279 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8279 all)

1

38

2010/732/EL

*

Komisjoni otsus, 30. november 2010, millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguse ja zoonooside likvideerimise ning seire muudetud kavad 2010. aastaks ja muudetakse otsust 2009/883/EÜ kõnealuse otsusega heakskiidetud kavade puhul antava liidu rahalise toetuse osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8290 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8290 all)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1105/2010,

29. november 2010,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Ajutised meetmed

| (1) | Määrusega (EL) nr 478/2010 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes. Korea Vabariigist (edaspidi „Korea”) ja Taiwanist pärit impordi suhtes ajutisi meetmeid ei kehtestatud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 478/2010 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes. Korea Vabariigist (edaspidi „Korea”) ja Taiwanist pärit impordi suhtes ajutisi meetmeid ei kehtestatud.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 27. juulil 2009 esitas Euroopa tehiskiuliit CIRFS (edaspidi „kaebuse esitaja”) eriti tugeva polüesterlõnga tootjate nimel, kes esindavad olulist osa, käesoleval juhul üle 60 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga tootjatest. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 27. juulil 2009 esitas Euroopa tehiskiuliit CIRFS (edaspidi „kaebuse esitaja”) eriti tugeva polüesterlõnga tootjate nimel, kes esindavad olulist osa, käesoleval juhul üle 60 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga tootjatest.

| (3) | Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 15, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 15, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.2.   Järgnenud menetlus

| (4) | Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad avaldasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused. |
| --- | --- |

(4)

Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad avaldasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.

| (5) | Et teha kindlaks liidu huvid, tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse.
  Kasutajad liidus:






  — | Continental AG; |
| --- | --- | --- |

(5)

Et teha kindlaks liidu huvid, tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse.

Kasutajad liidus:

—

Continental AG;

| — | Oppermann Automotive Webbing GmbH; |
| --- | --- |

—

Oppermann Automotive Webbing GmbH;

| — | Katradis Marine Ropes Industry S.A.; |
| --- | --- |

—

Katradis Marine Ropes Industry S.A.;

| — | Mehler Texnologies GmbH; |
| --- | --- |

—

Mehler Texnologies GmbH;

| — | E. Oppermann GmbH; |
| --- | --- |

—

E. Oppermann GmbH;

| — | Oppermann Industrial Webbing s.r.o.; |
| --- | --- |

—

Oppermann Industrial Webbing s.r.o.;

| — | Contitech Transportbandsysteme GmbH. |
| --- | --- |

—

Contitech Transportbandsysteme GmbH.

| (6) | Üks huvitatud isik nõudis ärakuulamist ja ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ta esitas selle taotluse pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist. Ta kuulati ära ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul. |
| --- | --- |

(6)

Üks huvitatud isik nõudis ärakuulamist ja ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ta esitas selle taotluse pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist. Ta kuulati ära ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul.

| (7) | Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Lisaks sellele anti asjaosalistele pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(7)

Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Lisaks sellele anti asjaosalistele pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (8) | Vaatlusalune toode on Hiinast, Koreast ja Taiwanist pärit eriti tugev polüesterlõng (v.a õmblusniit), mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, (edaspidi „vaatlusalune toode”); praegu kuulub see CN-koodi 5402 20 00 alla. |
| --- | --- |

(8)

Vaatlusalune toode on Hiinast, Koreast ja Taiwanist pärit eriti tugev polüesterlõng (v.a õmblusniit), mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, (edaspidi „vaatlusalune toode”); praegu kuulub see CN-koodi 5402 20 00 alla.

| (9) | Pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et komisjon oli jätnud arvesse võtmata erinevused rehvide tootmisel kasutatava nn HMLS-lõnga (High Modulus Low Shrinkage yarn) ja muude lõngade vahel, kuivõrd HMLS-lõng nõuab aeganõudvaid ja kulukaid tehnilisi katsetusi, enne kui see kuulutatakse vastavaks ostjate poolt kehtestatud HMLS-spetsifikatsioonidele. Lisaks väitis see isik, et talle jäi arusaamatuks, milliseid tegureid võeti arvesse, kui tehti ajutine järeldus, et tegemist on ühe ja sama tootega. Teine huvitatud isik väitis, et HMLS-lõng ja muud lõngad on erineva kulustruktuuriga. |
| --- | --- |

(9)

Pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et komisjon oli jätnud arvesse võtmata erinevused rehvide tootmisel kasutatava nn HMLS-lõnga (High Modulus Low Shrinkage yarn) ja muude lõngade vahel, kuivõrd HMLS-lõng nõuab aeganõudvaid ja kulukaid tehnilisi katsetusi, enne kui see kuulutatakse vastavaks ostjate poolt kehtestatud HMLS-spetsifikatsioonidele. Lisaks väitis see isik, et talle jäi arusaamatuks, milliseid tegureid võeti arvesse, kui tehti ajutine järeldus, et tegemist on ühe ja sama tootega. Teine huvitatud isik väitis, et HMLS-lõng ja muud lõngad on erineva kulustruktuuriga.

| (10) | Seoses nende väidetega tuleb esmalt märkida, et vaatlusalusel tootel on mitmeid kasutusalasid, seda kasutatakse näiteks rehvivööde, laia kanga, turvavööde ja -patjade, köite, võrkude tootmisel ning ka teatavates tööstusrakendustes. Kasutusalade suure arvu tõttu leidub mitmeid erinevaid tootetüüpe ja spetsifikatsioone. |
| --- | --- |

(10)

Seoses nende väidetega tuleb esmalt märkida, et vaatlusalusel tootel on mitmeid kasutusalasid, seda kasutatakse näiteks rehvivööde, laia kanga, turvavööde ja -patjade, köite, võrkude tootmisel ning ka teatavates tööstusrakendustes. Kasutusalade suure arvu tõttu leidub mitmeid erinevaid tootetüüpe ja spetsifikatsioone.

| (11) | Kui tehti järeldus, et HMLS-lõng ja muud lõngad on üks ja sama toode, võeti arvesse toodete füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi põhiomadusi. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 19, selgus uurimisel, et kuigi HMLS-lõngal on muude eriti tugevate polüesterlõngadega võrreldes teatavad eriomadused (näiteks elastsusmoodul, kokkutõmbuvus, tõmbetugevus ja väsimuskindlus), on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena. |
| --- | --- |

(11)

Kui tehti järeldus, et HMLS-lõng ja muud lõngad on üks ja sama toode, võeti arvesse toodete füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi põhiomadusi. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 19, selgus uurimisel, et kuigi HMLS-lõngal on muude eriti tugevate polüesterlõngadega võrreldes teatavad eriomadused (näiteks elastsusmoodul, kokkutõmbuvus, tõmbetugevus ja väsimuskindlus), on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena.

| (12) | Mis puudutab väidetavaid erinevusi kulustruktuuris, siis tuleb märkida, et see iseenesest ei ole määrav kriteerium otsustamiseks, kas HMLS-lõng on muudest eriti tugevatest polüesterlõngadest erinev toode. Erinevused kuludes, hindades ja tootmisprotsessis iseenesest ei õigusta järeldust, et teatavat tooteliiki (nagu HMLS-lõng) tuleks käsitada eraldi tootena, seni kuni selle liigi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused on muude tooteliikidega samasugused. |
| --- | --- |

(12)

Mis puudutab väidetavaid erinevusi kulustruktuuris, siis tuleb märkida, et see iseenesest ei ole määrav kriteerium otsustamiseks, kas HMLS-lõng on muudest eriti tugevatest polüesterlõngadest erinev toode. Erinevused kuludes, hindades ja tootmisprotsessis iseenesest ei õigusta järeldust, et teatavat tooteliiki (nagu HMLS-lõng) tuleks käsitada eraldi tootena, seni kuni selle liigi füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused on muude tooteliikidega samasugused.

| (13) | Seetõttu ei peetud HMLS-lõnga uurimisest välja jätmist põhjendatuks ning kõnealused väited tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu ei peetud HMLS-lõnga uurimisest välja jätmist põhjendatuks ning kõnealused väited tuli tagasi lükata.

| (14) | Kuna vaatlusaluse toote ja sarnase toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16–20. |
| --- | --- |

(14)

Kuna vaatlusaluse toote ja sarnase toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16–20.

3.   DUMPING

3.1.   Taiwan

3.1.1.   Normaalväärtus

| (15) | Üks Taiwani eksportiv tootja esitas tõendid, millest ilmnes, et uurimisperioodil kõikus eriti tugeva polüesterlõnga peamise tooraine, puhta tereftaalhappe (PTA) and monoetüleenglükooli (MEG) hind. Eeskätt selgus, et ostuhinnad langesid eriti järsult 2008. aasta neljandas kvartalis. Eksportiva tootja sõnul tulnuks seda normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta, et tagada selle õiglane võrdlus ekspordihindadega. |
| --- | --- |

(15)

Üks Taiwani eksportiv tootja esitas tõendid, millest ilmnes, et uurimisperioodil kõikus eriti tugeva polüesterlõnga peamise tooraine, puhta tereftaalhappe (PTA) and monoetüleenglükooli (MEG) hind. Eeskätt selgus, et ostuhinnad langesid eriti järsult 2008. aasta neljandas kvartalis. Eksportiva tootja sõnul tulnuks seda normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta, et tagada selle õiglane võrdlus ekspordihindadega.

| (16) | Põhjenduses 18 esitatud tulemused saadi eksportija edastatud andmete üksikasjalikul analüüsimisel; neid andmeid kontrolliti ka kontrollkäigu ajal. Leiti, et kõnealusel juhul oli õigustatud toormaterjalide hinnakõikumiste arvessevõtmine teatavatel uurimisperioodi kuuluvatel ajavahemikul. |
| --- | --- |

(16)

Põhjenduses 18 esitatud tulemused saadi eksportija edastatud andmete üksikasjalikul analüüsimisel; neid andmeid kontrolliti ka kontrollkäigu ajal. Leiti, et kõnealusel juhul oli õigustatud toormaterjalide hinnakõikumiste arvessevõtmine teatavatel uurimisperioodi kuuluvatel ajavahemikul.

| (17) | Kuna ajutise määruse põhjendustes 86 ja 87 kirjeldatud meetodi kohta ei ole rohkem märkusi, võib Taiwani eksportivate tootjate puhul normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud meetodi siinkohal kinnitada. |
| --- | --- |

(17)

Kuna ajutise määruse põhjendustes 86 ja 87 kirjeldatud meetodi kohta ei ole rohkem märkusi, võib Taiwani eksportivate tootjate puhul normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud meetodi siinkohal kinnitada.

3.1.2.   Ekspordihind

| (18) | Uurimise käigus selgus, et põhjenduses 15 nimetatud Taiwani tootja müüs vaatlusalust toodet liidu turule suuremas koguses uurimisperioodi esimeses pooles, kui toormaterjalide hind oli madalam. Selle asjaolu hindamisel tuleb arvestada põhjenduses 16 esitatut. |
| --- | --- |

(18)

Uurimise käigus selgus, et põhjenduses 15 nimetatud Taiwani tootja müüs vaatlusalust toodet liidu turule suuremas koguses uurimisperioodi esimeses pooles, kui toormaterjalide hind oli madalam. Selle asjaolu hindamisel tuleb arvestada põhjenduses 16 esitatut.

| (19) | Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 88. |
| --- | --- |

(19)

Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 88.

3.1.3.   Võrdlus

| (20) | Normaalväärtus ja ekspordihind määrati kindlaks vastavalt eespool kirjeldatule. Sel viisil kõnealusele tootjale kehtestatud normaalväärtust ja tema ekspordihinda võrreldi võimalikult lähedaste ajavahemike lõikes, et võtta arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. See on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. |
| --- | --- |

(20)

Normaalväärtus ja ekspordihind määrati kindlaks vastavalt eespool kirjeldatule. Sel viisil kõnealusele tootjale kehtestatud normaalväärtust ja tema ekspordihinda võrreldi võimalikult lähedaste ajavahemike lõikes, et võtta arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. See on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10.

| (21) | Taiwani eksportivate toojate normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta ei esitatud muid märkusi. Seega võib kinnitada ajutise määruse põhjenduses 89 tehtud järelduse. |
| --- | --- |

(21)

Taiwani eksportivate toojate normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta ei esitatud muid märkusi. Seega võib kinnitada ajutise määruse põhjenduses 89 tehtud järelduse.

3.1.4.   Dumpingumarginaalid

| (22) | Siinkohal tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 92 tehti järeldus, et Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal oli minimaalne. Põhjenduses 15 nimetatud Taiwani tootjale kehtestatud lõplik dumpingumarginaal jääb praegu miinimumtasemest allapoole. Seega võib kinnitada, et Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal on minimaalne. |
| --- | --- |

(22)

Siinkohal tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 92 tehti järeldus, et Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal oli minimaalne. Põhjenduses 15 nimetatud Taiwani tootjale kehtestatud lõplik dumpingumarginaal jääb praegu miinimumtasemest allapoole. Seega võib kinnitada, et Taiwani üleriigiline dumpingumarginaal on minimaalne.

3.2.   Hiina

3.2.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (23) | Tuletatakse meelde, et endast andsid teada Hiina 11 eksportivat tootjat. Nende äriühingute toodang moodustas uurimisperioodil 100 % vaatlusaluse toote koguekspordist liitu. Et määrata Hiina puhul kindlaks dumping, valiti välja kolm eksportivat tootjat või seotud äriühingute rühma, kelle ekspordimaht liitu oli suurim. Kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid vaid üks leiti olevat selleks sobiv. |
| --- | --- |

(23)

Tuletatakse meelde, et endast andsid teada Hiina 11 eksportivat tootjat. Nende äriühingute toodang moodustas uurimisperioodil 100 % vaatlusaluse toote koguekspordist liitu. Et määrata Hiina puhul kindlaks dumping, valiti välja kolm eksportivat tootjat või seotud äriühingute rühma, kelle ekspordimaht liitu oli suurim. Kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid vaid üks leiti olevat selleks sobiv.

| (24) | Pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavakstegemist esitasid need kaks eksportivat tootjat, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, allpool kokkuvõetud märkused. |
| --- | --- |

(24)

Pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavakstegemist esitasid need kaks eksportivat tootjat, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, allpool kokkuvõetud märkused.

| (25) | Esimese eksportiva tootja märkused käsitlesid tema äritegevust piiravat klauslit, raamatupidamisprobleeme ja teatavaid varamakse, nt maakasutusõiguse maksu. |
| --- | --- |

(25)

Esimese eksportiva tootja märkused käsitlesid tema äritegevust piiravat klauslit, raamatupidamisprobleeme ja teatavaid varamakse, nt maakasutusõiguse maksu.

| (26) | Kõnealune eksportija tunnistas, et tema äriühingu põhikirjas sisaldub piirav klausel. Ta väitis, aga ei tõendanud, et see klausel ei piira enam tema tegevust. Samamoodi väitis äriühing seoses raamatupidamisprobleemidega, et raamatupidamiskirjete ja auditeeritud finantsaruannete vahel esinevad tõepoolest väikesed erinevused, aga et ta oli nende põhjusi uurimise ajal selgitanud. Siinkohal tuleb rõhutada, et kõnealuse äriühingu raamatupidamises avastatud probleemid, mis viisid turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseni, ei olnud väikesed, vaid märkimisväärsed, eeskätt mis puudutab teatavate varade kirjendamist ning teatavates arvestusraamatutes ja kontrollkäigu ajal esitatud dokumentides tuvastatud erinevusi. |
| --- | --- |

(26)

Kõnealune eksportija tunnistas, et tema äriühingu põhikirjas sisaldub piirav klausel. Ta väitis, aga ei tõendanud, et see klausel ei piira enam tema tegevust. Samamoodi väitis äriühing seoses raamatupidamisprobleemidega, et raamatupidamiskirjete ja auditeeritud finantsaruannete vahel esinevad tõepoolest väikesed erinevused, aga et ta oli nende põhjusi uurimise ajal selgitanud. Siinkohal tuleb rõhutada, et kõnealuse äriühingu raamatupidamises avastatud probleemid, mis viisid turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseni, ei olnud väikesed, vaid märkimisväärsed, eeskätt mis puudutab teatavate varade kirjendamist ning teatavates arvestusraamatutes ja kontrollkäigu ajal esitatud dokumentides tuvastatud erinevusi.

| (27) | Teine eksportiv tootja esitas märkusi, mis käsitlesid eelkõige kapitali sissemakseid, tema äritegevust piiravat klauslit ning maakasutusõiguste omandamist. |
| --- | --- |

(27)

Teine eksportiv tootja esitas märkusi, mis käsitlesid eelkõige kapitali sissemakseid, tema äritegevust piiravat klauslit ning maakasutusõiguste omandamist.

| (28) | Kapitali sissemaksete osas kordas eksportija samu argumente mis uurimise esialgses etapis, nimelt et kapitali sissemaksed olid tehtud nõuetekohaselt. Ta väitis, et tehniline oskusteave on eriline teadmiste liik, mida ei tule patenteerida ega registreerida, ja seetõttu tehti kapitali (küll mitterahaline) sissemakse igati nõuetekohaselt. Mis puudutab ülejäänud probleeme, siis rõhutas eksportija, et piirav klausel ei ole äriühingule kohustuslik ja et maakasutusõiguste omandamisega seotud investeerimisnõuded ei kujuta endast moonutusi, vaid tulenevad ametlikust maa-arenduspoliitikast. |
| --- | --- |

(28)

Kapitali sissemaksete osas kordas eksportija samu argumente mis uurimise esialgses etapis, nimelt et kapitali sissemaksed olid tehtud nõuetekohaselt. Ta väitis, et tehniline oskusteave on eriline teadmiste liik, mida ei tule patenteerida ega registreerida, ja seetõttu tehti kapitali (küll mitterahaline) sissemakse igati nõuetekohaselt. Mis puudutab ülejäänud probleeme, siis rõhutas eksportija, et piirav klausel ei ole äriühingule kohustuslik ja et maakasutusõiguste omandamisega seotud investeerimisnõuded ei kujuta endast moonutusi, vaid tulenevad ametlikust maa-arenduspoliitikast.

| (29) | Need väited lükati aga tagasi juba uurimise esialgses etapis, kui need esmakordselt esitati. Isegi kui investeerimisnõuded on tõepoolest seotud ametliku maa-arenduspoliitikaga, ei sobi need kokku turumajandusliku kohtlemisega. Eksportija ei esitanud mingeid uusi tõendeid, mis oleksid muutnud turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud esialgseid järeldusi ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51. |
| --- | --- |

(29)

Need väited lükati aga tagasi juba uurimise esialgses etapis, kui need esmakordselt esitati. Isegi kui investeerimisnõuded on tõepoolest seotud ametliku maa-arenduspoliitikaga, ei sobi need kokku turumajandusliku kohtlemisega. Eksportija ei esitanud mingeid uusi tõendeid, mis oleksid muutnud turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud esialgseid järeldusi ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51.

| (30) | Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 46–52 kirjeldatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(30)

Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 46–52 kirjeldatud esialgsed järeldused.

3.2.2.   Individuaalne uurimine

| (31) | Nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 28, nõudsid kaks valimist väljajäetud eksportivat tootjat, et neile kehtestataks individuaalne dumpingumarginaal kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3. Individuaalse uurimise taotluse saab läbi vaadata aga alles pärast ajutiste meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(31)

Nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 28, nõudsid kaks valimist väljajäetud eksportivat tootjat, et neile kehtestataks individuaalne dumpingumarginaal kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3. Individuaalse uurimise taotluse saab läbi vaadata aga alles pärast ajutiste meetmete kehtestamist.

| (32) | Mõlemad ettevõtted tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid etteantud tähtaja jooksul. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kogus ja kontrollis komisjon taotlustes esitatud andmeid ning muud vajalikuks peetavat teavet kõnealuste äriühingute valdustes:






  — | Oriental Industries Co., Ltd; |
| --- | --- | --- |

(32)

Mõlemad ettevõtted tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid etteantud tähtaja jooksul. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kogus ja kontrollis komisjon taotlustes esitatud andmeid ning muud vajalikuks peetavat teavet kõnealuste äriühingute valdustes:

—

Oriental Industries Co., Ltd;

| — | Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.

| (33) | Turumajandusliku kohtlemise tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtuvalt ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(33)

Turumajandusliku kohtlemise tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtuvalt ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida sõltumatult auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (edaspidi „IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida sõltumatult auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (edaspidi „IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3.

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | valuutat konverteeritakse turukursiga. |
| --- | --- |

5.

valuutat konverteeritakse turukursiga.

| (34) | Mõlema äriühingu registreerimisdokumentides sisaldub piirav klausel, mis käsitleb müügi jaotumist ekspordi- ja omamaise turu vahel. Ühe eksportija raamatupidamissüsteemis tuvastati rida ebakõlasid ja puudujääke, mille põhjal tehti järeldus, et tema raamatupidamisdokumendid ei ole selged ja et nende koostamisel ja auditeerimisel ei ole kinni peetud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest. Avastati ka teatavad mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutused, eeskätt seoses äriühingu maakasutusõiguste ostuga. |
| --- | --- |

(34)

Mõlema äriühingu registreerimisdokumentides sisaldub piirav klausel, mis käsitleb müügi jaotumist ekspordi- ja omamaise turu vahel. Ühe eksportija raamatupidamissüsteemis tuvastati rida ebakõlasid ja puudujääke, mille põhjal tehti järeldus, et tema raamatupidamisdokumendid ei ole selged ja et nende koostamisel ja auditeerimisel ei ole kinni peetud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest. Avastati ka teatavad mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutused, eeskätt seoses äriühingu maakasutusõiguste ostuga.

| (35) | Eelöeldu põhjal tehti järeldus, et kumbki kahest äriühingust ei tõendanud algmääruse kõikide artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja seega ei saanud neile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(35)

Eelöeldu põhjal tehti järeldus, et kumbki kahest äriühingust ei tõendanud algmääruse kõikide artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist ja seega ei saanud neile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

3.2.3.   Individuaalne kohtlemine

| (36) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(36)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajadusel üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalset kohtlemist.

| (37) | Kaks eksportivat tootjat, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele, olid taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(37)

Kaks eksportivat tootjat, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise tingimustele, olid taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.

| (38) | Individuaalse kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; |
| --- | --- | --- |

(38)

Individuaalse kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;

| 2. | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; |
| --- | --- |

2.

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;

| 3. | enamusosalus kuulub eraisikutele. Juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest; |
| --- | --- |

3.

enamusosalus kuulub eraisikutele. Juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;

| 4. | valuutat konverteeritakse turukursiga ning |
| --- | --- |

4.

valuutat konverteeritakse turukursiga ning

| 5. | riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijate suhtes kohaldatakse teistsuguse määraga makse. |
| --- | --- |

5.

riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijate suhtes kohaldatakse teistsuguse määraga makse.

| (39) | Olemasoleva teabe põhjal leiti, et kaks valimisse mittekuuluvat eksportivat Hiina tootjat, kes taotlesid individuaalset uurimist, vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele. |
| --- | --- |

(39)

Olemasoleva teabe põhjal leiti, et kaks valimisse mittekuuluvat eksportivat Hiina tootjat, kes taotlesid individuaalset uurimist, vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.

3.2.4.   Võrdlusriik

| (40) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 57–62, leiti, et USA ei ole Hiina puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv võrdlusriik. Selle asemel otsustati, et Hiina puhul on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 alusel võrdlusriigina sobivam Taiwan. |
| --- | --- |

(40)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 57–62, leiti, et USA ei ole Hiina puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv võrdlusriik. Selle asemel otsustati, et Hiina puhul on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 alusel võrdlusriigina sobivam Taiwan.

| (41) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist pakkusid mõned isikud võrdlusriigina välja Korea. Nende väitel sobiks Korea võrdlusriigiks paremini kui Taiwan, sest Korea eksportivad tootjad kasutavad samuti kaasaegset üheastmelist tehnoloogiat, Korea puhul on lõpptoote võrreldavus Hiinaga parem, Korea siseturg on suur ja Hiinaga võrreldav ning ühegi Korea äriühingu puhul ei tuvastatud dumpingut. |
| --- | --- |

(41)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist pakkusid mõned isikud võrdlusriigina välja Korea. Nende väitel sobiks Korea võrdlusriigiks paremini kui Taiwan, sest Korea eksportivad tootjad kasutavad samuti kaasaegset üheastmelist tehnoloogiat, Korea puhul on lõpptoote võrreldavus Hiinaga parem, Korea siseturg on suur ja Hiinaga võrreldav ning ühegi Korea äriühingu puhul ei tuvastatud dumpingut.

| (42) | Võrdlusriigi valikul lähtuti järgmistest kriteeriumidest: lõpptoodete tootmismahtude võrreldavus mitteturumajandusriigis ja potentsiaalses võrdlusriigis, sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi (tehingute) tüüpilisus võrreldes mitteturumajandusriigist pärit vaatlusaluse toote ekspordiga, konkurentsi tase võrdlusriigi siseturul, tooraine ja energia kättesaadavuse võrreldavus, potentsiaalse võrdlusriigi eksportijate valmidus uurimises koostööd teha. |
| --- | --- |

(42)

Võrdlusriigi valikul lähtuti järgmistest kriteeriumidest: lõpptoodete tootmismahtude võrreldavus mitteturumajandusriigis ja potentsiaalses võrdlusriigis, sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi (tehingute) tüüpilisus võrreldes mitteturumajandusriigist pärit vaatlusaluse toote ekspordiga, konkurentsi tase võrdlusriigi siseturul, tooraine ja energia kättesaadavuse võrreldavus, potentsiaalse võrdlusriigi eksportijate valmidus uurimises koostööd teha.

| (43) | Ajutiste meetmete kehtestamise järel teostati kogu kättesaadava teabe põhjal täiendav analüüs, et uurida asjakohaseid kriteeriume. See analüüs näitas, et Korea ja Taiwani vahel on teatavate kriteeriumide osas tõepoolest sarnasusi. Sellegipoolest leiti Taiwan olevat võrdlusriigina sobivam. |
| --- | --- |

(43)

Ajutiste meetmete kehtestamise järel teostati kogu kättesaadava teabe põhjal täiendav analüüs, et uurida asjakohaseid kriteeriume. See analüüs näitas, et Korea ja Taiwani vahel on teatavate kriteeriumide osas tõepoolest sarnasusi. Sellegipoolest leiti Taiwan olevat võrdlusriigina sobivam.

| (44) | Analüüsist ilmnes, et nii Korea kui ka Taiwani puhul on lõpptoodete tootmismahtude võrreldavus Hiina tootjatega hea ja et mõlema riigi siseturul müüakse toodet suurtes kogustes, mida saab võrrelda Hiinast lähtuva ekspordiga. Selle kriteeriumi alusel on Korea võrreldavus veidi parem, kuna tootmismahud on Taiwanist kõrgemad. |
| --- | --- |

(44)

Analüüsist ilmnes, et nii Korea kui ka Taiwani puhul on lõpptoodete tootmismahtude võrreldavus Hiina tootjatega hea ja et mõlema riigi siseturul müüakse toodet suurtes kogustes, mida saab võrrelda Hiinast lähtuva ekspordiga. Selle kriteeriumi alusel on Korea võrreldavus veidi parem, kuna tootmismahud on Taiwanist kõrgemad.

| (45) | Kuid seda kriteeriumi ei tohiks tähtsustada rohkem kui teisi kriteeriume, nagu omamaiste müügitehingute tüüpilisus võrreldes ekspordiga, tooraine kättesaadavus ning konkurentsi tase võrdlusriigis. |
| --- | --- |

(45)

Kuid seda kriteeriumi ei tohiks tähtsustada rohkem kui teisi kriteeriume, nagu omamaiste müügitehingute tüüpilisus võrreldes ekspordiga, tooraine kättesaadavus ning konkurentsi tase võrdlusriigis.

| (46) | Leiti, et arvukate Korea ja Taiwani tüüpiliste omamaiste müügitehingute puhul ei olnud võimalik arvutada normaalväärtust võrrelduna Hiinast pärit ekspordiga. Sellegipoolest leiti, et Taiwani eksportijate tehingud olid tüüpilisemad kui Korea eksportijate omad. Korea võrdlusriigiks valimise korral oleks tulnud arvutada normaalväärtus vaatlusaluse toote suurema müügimahu ja rohkemate tooteliikide alusel. |
| --- | --- |

(46)

Leiti, et arvukate Korea ja Taiwani tüüpiliste omamaiste müügitehingute puhul ei olnud võimalik arvutada normaalväärtust võrrelduna Hiinast pärit ekspordiga. Sellegipoolest leiti, et Taiwani eksportijate tehingud olid tüüpilisemad kui Korea eksportijate omad. Korea võrdlusriigiks valimise korral oleks tulnud arvutada normaalväärtus vaatlusaluse toote suurema müügimahu ja rohkemate tooteliikide alusel.

| (47) | Konkurentsi taseme osas märkis üks isik, et ühel Taiwani eksportival tootjal on Taiwani siseturul turgu valitsev seisund, mistõttu Taiwanit ei tohiks kasutada võrdlusriigina. |
| --- | --- |

(47)

Konkurentsi taseme osas märkis üks isik, et ühel Taiwani eksportival tootjal on Taiwani siseturul turgu valitsev seisund, mistõttu Taiwanit ei tohiks kasutada võrdlusriigina.

| (48) | Tootjate suur arv võib olla tõendiks riigis valitseva konkurentsi kohta, aga uurida tuleb, kas võrdlusriigi ettevõtjad konkureerivad omavahel tasemel, mis lubab neil teenida piisavat, aga mitte üleliia suurt kasumit. |
| --- | --- |

(48)

Tootjate suur arv võib olla tõendiks riigis valitseva konkurentsi kohta, aga uurida tuleb, kas võrdlusriigi ettevõtjad konkureerivad omavahel tasemel, mis lubab neil teenida piisavat, aga mitte üleliia suurt kasumit.

| (49) | Leiti, et Koreas on neli omamaist tootjat ja et eriti tugeva polüesterlõnga import täiendab omamaist toodangut. Taiwanis on kaks tootjat ja sealset siseturgu toetavad samuti välised allikad. Siiski näitas uurimine, et hoolimata Korea madalamatest kuludest ei olnud sealne omamaine hinnatase Taiwanist madalam. Korea turul teenitud keskmine kasum oli 18 %, kusjuures Korea eriti tugeva polüesterlõnga tootjad teenisid vaatlusaluse toote käibelt 20 % kasumit. Need näitajad on hulga kõrgemad kui Taiwanis, kus kasum kõikus 5 % ja 9 % vahel. |
| --- | --- |

(49)

Leiti, et Koreas on neli omamaist tootjat ja et eriti tugeva polüesterlõnga import täiendab omamaist toodangut. Taiwanis on kaks tootjat ja sealset siseturgu toetavad samuti välised allikad. Siiski näitas uurimine, et hoolimata Korea madalamatest kuludest ei olnud sealne omamaine hinnatase Taiwanist madalam. Korea turul teenitud keskmine kasum oli 18 %, kusjuures Korea eriti tugeva polüesterlõnga tootjad teenisid vaatlusaluse toote käibelt 20 % kasumit. Need näitajad on hulga kõrgemad kui Taiwanis, kus kasum kõikus 5 % ja 9 % vahel.

| (50) | Seetõttu jõuti seisukohale, et Taiwanis on konkurentsi tase kõrgem ja kasum ei ole üleliia suur. |
| --- | --- |

(50)

Seetõttu jõuti seisukohale, et Taiwanis on konkurentsi tase kõrgem ja kasum ei ole üleliia suur.

| (51) | Mis puudutab tooraine kättesaadavust, siis Korea on konkurentsitult üks maailma suuremaid puhta tereftaalhappe tootjaid ja eksportijaid Tai järel. See Korea tootjate konkurentsieelis seletab osaliselt, miks olid Koreas toorainehinnad keskmiselt madalamad kui Taiwanis ja Hiinas. Uurimise käigus leiti, et enamik kontrollitud Korea ettevõtetest hankisid toorainet seotud äriühingutest või tootsid seda ise. Seevastu Taiwanis ei tootnud ükski uuritud äriühingutest toorainet ise ja nad hankisid seda peamiselt teistest (seotud) äriühingutest, nagu võib näha Hiinas. |
| --- | --- |

(51)

Mis puudutab tooraine kättesaadavust, siis Korea on konkurentsitult üks maailma suuremaid puhta tereftaalhappe tootjaid ja eksportijaid Tai järel. See Korea tootjate konkurentsieelis seletab osaliselt, miks olid Koreas toorainehinnad keskmiselt madalamad kui Taiwanis ja Hiinas. Uurimise käigus leiti, et enamik kontrollitud Korea ettevõtetest hankisid toorainet seotud äriühingutest või tootsid seda ise. Seevastu Taiwanis ei tootnud ükski uuritud äriühingutest toorainet ise ja nad hankisid seda peamiselt teistest (seotud) äriühingutest, nagu võib näha Hiinas.

| (52) | Kättesaadavad andmed ja tõsiasi, et Taiwani eksportivatel tootjatel on Hiinas eriti tugeva polüesterlõnga seotud tootjaid, näitavad, et tootjate rühmitused kasutavad samu tooraine tarnijaid, et teenida mastaabisäästu ja saada paremaid hindu. Sellest lähtuvalt järeldati, et Hiinas on tooraine kättesaadavuse tingimused väga sarnased Taiwani omadega. |
| --- | --- |

(52)

Kättesaadavad andmed ja tõsiasi, et Taiwani eksportivatel tootjatel on Hiinas eriti tugeva polüesterlõnga seotud tootjaid, näitavad, et tootjate rühmitused kasutavad samu tooraine tarnijaid, et teenida mastaabisäästu ja saada paremaid hindu. Sellest lähtuvalt järeldati, et Hiinas on tooraine kättesaadavuse tingimused väga sarnased Taiwani omadega.

| (53) | Eelneva alusel tehakse järeldus, et Taiwani valimine on antud juhul põhjendatud ja sobivam. Seega valitakse võrdlusriigiks Taiwan. |
| --- | --- |

(53)

Eelneva alusel tehakse järeldus, et Taiwani valimine on antud juhul põhjendatud ja sobivam. Seega valitakse võrdlusriigiks Taiwan.

3.2.5.   Normaalväärtus

3.2.5.1.   Valimisse kaasatud eksportiv tootja, kellele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist

| (54) | Kuna puuduvad märkused sellele äriühingule kehtestatud normaalväärtuste kohta, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64 ja 65. |
| --- | --- |

(54)

Kuna puuduvad märkused sellele äriühingule kehtestatud normaalväärtuste kohta, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64 ja 65.

3.2.5.2.   Eksportivad tootjad, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist

| (55) | Nagu on mainitud põhjenduses 15, tõendas üks Taiwani eksportiv tootja, et tema poolt eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatud peamise tooraine ostuhind varieerus uurimisperioodil, ja nõudis, et seda võetaks normaalväärtuse arvutamisel arvesse. See nõue leiti olevat põhjendatud ja võrdlusriigiks valitud Taiwani puhul arvutatud normaalväärtusi kohandati vastavalt. |
| --- | --- |

(55)

Nagu on mainitud põhjenduses 15, tõendas üks Taiwani eksportiv tootja, et tema poolt eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatud peamise tooraine ostuhind varieerus uurimisperioodil, ja nõudis, et seda võetaks normaalväärtuse arvutamisel arvesse. See nõue leiti olevat põhjendatud ja võrdlusriigiks valitud Taiwani puhul arvutatud normaalväärtusi kohandati vastavalt.

3.2.6.   Ekspordihind

| (56) | Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kogu vaatlusaluse toote müük liidu turul toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 68. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. Ka individuaalselt uuritud äriühingute eksportmüük toimus otse sõltumatutele klientidele, mistõttu nende äriühingute ekspordihinna kindlaksmääramisel kasutati samuti ajutise määruse põhjenduses 68 kirjeldatud meetodit. |
| --- | --- |

(56)

Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kogu vaatlusaluse toote müük liidu turul toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 68. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. Ka individuaalselt uuritud äriühingute eksportmüük toimus otse sõltumatutele klientidele, mistõttu nende äriühingute ekspordihinna kindlaksmääramisel kasutati samuti ajutise määruse põhjenduses 68 kirjeldatud meetodit.

| (57) | Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 68. |
| --- | --- |

(57)

Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 68.

3.2.7.   Võrdlus

| (58) | Võrdlusriigi puhul arvutatud normaalväärtusi võrreldi koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate ekspordihindadega. Nagu on selgitatud põhjenduses 63, vähendati selle võrdluse tulemusena kolme valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja jaoks kehtestatud lõplikke dumpingumarginaale. |
| --- | --- |

(58)

Võrdlusriigi puhul arvutatud normaalväärtusi võrreldi koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate ekspordihindadega. Nagu on selgitatud põhjenduses 63, vähendati selle võrdluse tulemusena kolme valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja jaoks kehtestatud lõplikke dumpingumarginaale.

| (59) | Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 69 nimetatud kaudsete maksude kohandamine on omamaiselt müügilt makstava tulumaksu ja ekspordimüügilt makstava käibemaksu vahe, mille arvutamisel võeti nõuetekohaselt arvesse ekspordi käibemaksu tagastuse määra. Koostööd tegevad eksportivad tootjad seadsid kahtluse alla kõnealuse kohandamise arvutamise meetodi ja väitsid, et mittetagastatava käibemaksu summa arvutamisel tuleb arvesse võtta teatavatele töötlus- ja müügitoimingutele kohaldatavat käibemaksu režiimi. |
| --- | --- |

(59)

Märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 69 nimetatud kaudsete maksude kohandamine on omamaiselt müügilt makstava tulumaksu ja ekspordimüügilt makstava käibemaksu vahe, mille arvutamisel võeti nõuetekohaselt arvesse ekspordi käibemaksu tagastuse määra. Koostööd tegevad eksportivad tootjad seadsid kahtluse alla kõnealuse kohandamise arvutamise meetodi ja väitsid, et mittetagastatava käibemaksu summa arvutamisel tuleb arvesse võtta teatavatele töötlus- ja müügitoimingutele kohaldatavat käibemaksu režiimi.

| (60) | Seoses selle väitega märgitakse, et kõnealune kohandamine põhines algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b sätetel, millega sätestatakse normaalväärtuse kohandamine impordimaksude ja kaudsete maksude ulatuses – see on aga käibemaksu kategooria. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(60)

Seoses selle väitega märgitakse, et kõnealune kohandamine põhines algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b sätetel, millega sätestatakse normaalväärtuse kohandamine impordimaksude ja kaudsete maksude ulatuses – see on aga käibemaksu kategooria. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.

| (61) | Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 69. |
| --- | --- |

(61)

Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 69.

3.2.8.   Dumpingumarginaalid

| (62) | Pärast kohandatud keskmiste normaalväärtuste leidmist võrdlusriigi Taiwani puhul ja hindade võrdlemist Hiina eksportivate tootjate ekspordihindadega saadi tulemuseks varasemast madalamad lõplikud dumpingumarginaalid. |
| --- | --- |

(62)

Pärast kohandatud keskmiste normaalväärtuste leidmist võrdlusriigi Taiwani puhul ja hindade võrdlemist Hiina eksportivate tootjate ekspordihindadega saadi tulemuseks varasemast madalamad lõplikud dumpingumarginaalid.

| (63) | Hiina eksportivate tootjate puhul kehtestatud lõplikud dumpingumarginaalid on seega järgmised:






  — | 5,1 % äriühingu Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd puhul; |
| --- | --- | --- |

(63)

Hiina eksportivate tootjate puhul kehtestatud lõplikud dumpingumarginaalid on seega järgmised:

—

5,1 % äriühingu Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd puhul;

| — | 0 % äriühingu Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd puhul; |
| --- | --- |

—

0 % äriühingu Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd puhul;

| — | 5,5 % äriühingu Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd puhul; |
| --- | --- |

—

5,5 % äriühingu Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd puhul;

| — | 5,3 % valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute puhul. |
| --- | --- |

—

5,3 % valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute puhul.

| (64) | Individuaalset uurimist taotlenud äriühingutele kehtestatud lõplikud dumpingumarginaalid on järgmised:






  — | 9,8 % äriühingu Oriental Industries (Suzhou) Ltd puhul; |
| --- | --- | --- |

(64)

Individuaalset uurimist taotlenud äriühingutele kehtestatud lõplikud dumpingumarginaalid on järgmised:

—

9,8 % äriühingu Oriental Industries (Suzhou) Ltd puhul;

| — | 0 % äriühingu Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd puhul. |
| --- | --- |

—

0 % äriühingu Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd puhul.

3.3.   Korea Vabariik

3.3.1.   Normaalväärtus

| (65) | Muude märkuste puudumisel normaalväärtuse kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 75 ja 76 esitatud järeldused heaks. |
| --- | --- |

(65)

Muude märkuste puudumisel normaalväärtuse kohta kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 75 ja 76 esitatud järeldused heaks.

3.3.2.   Ekspordihind

| (66) | Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77 ja 78. |
| --- | --- |

(66)

Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77 ja 78.

3.3.3.   Võrdlus

| (67) | Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 79–81. |
| --- | --- |

(67)

Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 79–81.

3.3.4.   Dumpingumarginaalid

| (68) | Kuna dumpingumarginaalide kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid Koread käsitlevaid esialgseid põhjendusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 82–85. |
| --- | --- |

(68)

Kuna dumpingumarginaalide kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid Koread käsitlevaid esialgseid põhjendusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 82–85.

4.   KAHJU

4.1.   Euroopa Liidu toodang

| (69) | Kuna liidu toodangu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–96. |
| --- | --- |

(69)

Kuna liidu toodangu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–96.

4.2.   Liidu tootmisharu määratlus

| (70) | Kuna liidu tootmisharu määratluse kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 97. |
| --- | --- |

(70)

Kuna liidu tootmisharu määratluse kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 97.

4.3.   Liidu tarbimine

| (71) | Liidu tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti Eurostati andmetest koguimpordi kohta ning liidu tootmisharu kogumüügist liidu turul, sealhulgas endast mitte teada andnud tootjate hinnangulisest müügist kaebuses esitatud andmete põhjal.

  Tabel 1











  Liidu tarbimine | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 221 277 | 233 969 | 265 826 | 241 258 | 205 912 |
| Indeks 2005 = 100 | 100 | 106 | 120 | 109 | 93 |
| Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(71)

Liidu tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti Eurostati andmetest koguimpordi kohta ning liidu tootmisharu kogumüügist liidu turul, sealhulgas endast mitte teada andnud tootjate hinnangulisest müügist kaebuses esitatud andmete põhjal.

Tabel 1

Liidu tarbimine

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tonnid

221 277

233 969

265 826

241 258

205 912

Indeks 2005 = 100

100

106

120

109

93

Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

| (72) | Kokkuvõttes vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 7 %. Tarbimine kasvas 2005. ja 2007. aasta vahel 20 % ning langes seejärel 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 27 %. Tarbimise vähenemine 2008. aastal ja uurimisperioodil tulenes kahanenud nõudlusest, eeskätt 2008. aasta teises pooles, kui oli alanud majanduskriis. |
| --- | --- |

(72)

Kokkuvõttes vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 7 %. Tarbimine kasvas 2005. ja 2007. aasta vahel 20 % ning langes seejärel 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 27 %. Tarbimise vähenemine 2008. aastal ja uurimisperioodil tulenes kahanenud nõudlusest, eeskätt 2008. aasta teises pooles, kui oli alanud majanduskriis.

| (73) | Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 98–100. |
| --- | --- |

(73)

Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 98–100.

4.4.   Import Hiinast, Korea Vabariigist ja Taiwanist Euroopa Liitu

4.4.1.   Impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (74) | Tuletatakse meelde, et Koreast ja Taiwanist pärit importi ei hinnatud kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga, sest Koreast ja Taiwanist ei imporditud uurimisperioodil tooteid dumpinguhindadega, nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjendustes 102 ja 103. |
| --- | --- |

(74)

Tuletatakse meelde, et Koreast ja Taiwanist pärit importi ei hinnatud kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga, sest Koreast ja Taiwanist ei imporditud uurimisperioodil tooteid dumpinguhindadega, nagu on märgitud ka ajutise määruse põhjendustes 102 ja 103.

| (75) | Siinkohal tuleb märkida, et igast riigist pärit importi hinnati eraldi algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimuste põhjal, et teha kindlaks, kas asjaomastest riikidest pärinevat importi tuleks hinnata käesolevas uurimise raames kumulatiivselt. Kuna Koreast ja Taiwanist pärineva impordi dumpingumarginaal leiti olevat allpool miinimumtaset, tehti järeldus, et nendest riikidest pärit impordi andmeid ei tohiks hinnata kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi andmetega. Seetõttu on ajutise määruse põhjendustes 147–152 analüüsitud neid impordiandmeid eraldi kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7. |
| --- | --- |

(75)

Siinkohal tuleb märkida, et igast riigist pärit importi hinnati eraldi algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimuste põhjal, et teha kindlaks, kas asjaomastest riikidest pärinevat importi tuleks hinnata käesolevas uurimise raames kumulatiivselt. Kuna Koreast ja Taiwanist pärineva impordi dumpingumarginaal leiti olevat allpool miinimumtaset, tehti järeldus, et nendest riikidest pärit impordi andmeid ei tohiks hinnata kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi andmetega. Seetõttu on ajutise määruse põhjendustes 147–152 analüüsitud neid impordiandmeid eraldi kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7.

4.4.2.   Hiinast pärit dumpinguhinnaga import

| (76) | Tuletatakse meelde, et esialgsete järelduste kohaselt ei müünud üks Hiina eksportiv tootja oma tooteid liidu turul dumpinguhinnaga. Seetõttu ei kaasata tema ekspordiandmeid analüüsi, milles käsitletakse Hiina päritoluga dumpinguhindadega impordi arengut liidu turul. Ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus selgus, et veel üks Hiina eksportiv tootja ei müünud oma tooteid dumpinguhinnaga, nagu on märgitud põhjenduses 64. Seetõttu ei kaasata ka tema ekspordiandmeid analüüsi, milles käsitletakse Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi arengut liidu turul ja selle mõju liidu tootmisharule. Hiinast pärit dumpinguhindadega importi käsitlevad andmed vaadati uuesti läbi.

  Tabel 2











  Hiinast pärit dumpinguhinnaga import | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tonnides) | 4 350 | 11 926 | 31 223 | 39 072 | 38 404 |
| Indeks | 100 | 274 | 718 | 898 | 883 |
| Turuosa | 2,4 % | 5,6 % | 11,9 % | 16,3 % | 18,8 % |
| Keskmine hind eurodes tonni kohta | 2 783 | 1 705 | 1 524 | 1 574 | 1 532 |
| Indeks | 100 | 61 | 55 | 57 | 55 |
| Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(76)

Tuletatakse meelde, et esialgsete järelduste kohaselt ei müünud üks Hiina eksportiv tootja oma tooteid liidu turul dumpinguhinnaga. Seetõttu ei kaasata tema ekspordiandmeid analüüsi, milles käsitletakse Hiina päritoluga dumpinguhindadega impordi arengut liidu turul. Ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus selgus, et veel üks Hiina eksportiv tootja ei müünud oma tooteid dumpinguhinnaga, nagu on märgitud põhjenduses 64. Seetõttu ei kaasata ka tema ekspordiandmeid analüüsi, milles käsitletakse Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi arengut liidu turul ja selle mõju liidu tootmisharule. Hiinast pärit dumpinguhindadega importi käsitlevad andmed vaadati uuesti läbi.

Tabel 2

Hiinast pärit dumpinguhinnaga import

2005

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Import (tonnides)

4 350

11 926

31 223

39 072

38 404

Indeks

100

274

718

898

883

Turuosa

2,4 %

5,6 %

11,9 %

16,3 %

18,8 %

Keskmine hind eurodes tonni kohta

2 783

1 705

1 524

1 574

1 532

Indeks

100

61

55

57

55

Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

| (77) | Hiinast pärit dumpinguhindadega importi käsitlevate andmete uurimise järel selgus, et sellise impordi maht suurenes uurimisperioodil märkimisväärselt – ligikaudu kaheksa korda –, samas kui keskmine impordihind langes järsult 45 %. |
| --- | --- |

(77)

Hiinast pärit dumpinguhindadega importi käsitlevate andmete uurimise järel selgus, et sellise impordi maht suurenes uurimisperioodil märkimisväärselt – ligikaudu kaheksa korda –, samas kui keskmine impordihind langes järsult 45 %.

4.4.3.   Hindade allalöömine

| (78) | Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 110 ja 111 kirjeldatud metoodika, mida kasutati hindade allalöömise kindlakstegemiseks. Siiski vaadati ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus, nagu on mainitud põhjenduses 31, samasuguste tooteliikide hinnavõrdlus uuesti läbi. See läbivaatamine kinnitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla 24,1 %. |
| --- | --- |

(78)

Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 110 ja 111 kirjeldatud metoodika, mida kasutati hindade allalöömise kindlakstegemiseks. Siiski vaadati ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus, nagu on mainitud põhjenduses 31, samasuguste tooteliikide hinnavõrdlus uuesti läbi. See läbivaatamine kinnitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla 24,1 %.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (79) | Siinkohal tuletatakse meelde, et kuna Koreast, Taiwanist ja kahest Hiina ettevõttest pärit impordi puhul ei tuvastatud dumpingut, ei saa neid andmeid hinnata kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi andmetega. Seetõttu jäeti need andmed välja analüüsist, milles uuriti dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, ja neid hinnati eraldi. |
| --- | --- |

(79)

Siinkohal tuletatakse meelde, et kuna Koreast, Taiwanist ja kahest Hiina ettevõttest pärit impordi puhul ei tuvastatud dumpingut, ei saa neid andmeid hinnata kumulatiivselt koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi andmetega. Seetõttu jäeti need andmed välja analüüsist, milles uuriti dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, ja neid hinnati eraldi.

| (80) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 113, sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(80)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 113, sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (81) | Kahjustava olukorra esinemine oli selge juba esialgse uurimise käigus, sest enamik majandusnäitajatest arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas: tootmismaht (– 36 %), müügimaht (– 29 %), müügihinnad (– 9 %) ja turuosa (– 23 %). Lisaks halvenesid tunduvalt ka liidu tootmisharu finantsolukorda kajastavad näitajad, nagu tulusus (– 16,3 protsendipunkti) ja rahakäive (– 141 %); järsult vähenesid ka investeeringud (– 89 %). |
| --- | --- |

(81)

Kahjustava olukorra esinemine oli selge juba esialgse uurimise käigus, sest enamik majandusnäitajatest arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas: tootmismaht (– 36 %), müügimaht (– 29 %), müügihinnad (– 9 %) ja turuosa (– 23 %). Lisaks halvenesid tunduvalt ka liidu tootmisharu finantsolukorda kajastavad näitajad, nagu tulusus (– 16,3 protsendipunkti) ja rahakäive (– 141 %); järsult vähenesid ka investeeringud (– 89 %).

| (82) | Kuna liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahtude, turuosa, hindade, varude, tööhõive, palkade ja tootlikkuse ning samuti finantstulemuste näitajate kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 114–126 esitatud ajutised järeldused. |
| --- | --- |

(82)

Kuna liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahtude, turuosa, hindade, varude, tööhõive, palkade ja tootlikkuse ning samuti finantstulemuste näitajate kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 114–126 esitatud ajutised järeldused.

| (83) | Kuna liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta puuduvad muud märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 127–130 esitatud järeldus, et liidu tootmisharu kannatas olulist kahju. |
| --- | --- |

(83)

Kuna liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta puuduvad muud märkused, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 127–130 esitatud järeldus, et liidu tootmisharu kannatas olulist kahju.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Sissejuhatavad märkused

| (84) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 kontrolliti, kas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(84)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 kontrolliti, kas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

5.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (85) | Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Hiinast pärit dumpinguhinnaga importi käsitlevatest andmetest, mis on esitatud põhjenduses 76, selgub, et sellise impordi maht suurenes 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel üle kaheksa korra ja et selle turuosa kasvas ligikaudu 16 protsendipunkti. Sama perioodi jooksul vähenes liidu tarbimine 7 %. |
| --- | --- |

(85)

Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Hiinast pärit dumpinguhinnaga importi käsitlevatest andmetest, mis on esitatud põhjenduses 76, selgub, et sellise impordi maht suurenes 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel üle kaheksa korra ja et selle turuosa kasvas ligikaudu 16 protsendipunkti. Sama perioodi jooksul vähenes liidu tarbimine 7 %.

| (86) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müügimaht märkimisväärselt (29 %) ning ühtlasi vähenes ka tootmisharu turuosa 51,1 %-lt 39,2 %-le, ligikaudu 12 protsendipunkti. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul vähenes liidu tootmisharu turuosa kahe protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatamata nõudluse vähenemisele liidu turul. |
| --- | --- |

(86)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müügimaht märkimisväärselt (29 %) ning ühtlasi vähenes ka tootmisharu turuosa 51,1 %-lt 39,2 %-le, ligikaudu 12 protsendipunkti. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul vähenes liidu tootmisharu turuosa kahe protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatamata nõudluse vähenemisele liidu turul.

| (87) | Nagu nähtub põhjenduses 76 esitatud andmetest, langes dumpinguhinnaga impordi hind vaatlusalusel perioodil 45 % ning see lõi tugevasti alla liidu tootmisharu hinnataseme liidu turul. Sellest tulenevalt ei saanud liidu tootmisharu hindu tõsta nii, et need oleksid kompenseerinud toorainehinna tõusu. Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 81, vähenes selle tagajärjel liidu tootmisharu müügi tulusus liidu turul (3 % kasum 2005. aastal ja 13,3 % kahjum uurimisperioodil). |
| --- | --- |

(87)

Nagu nähtub põhjenduses 76 esitatud andmetest, langes dumpinguhinnaga impordi hind vaatlusalusel perioodil 45 % ning see lõi tugevasti alla liidu tootmisharu hinnataseme liidu turul. Sellest tulenevalt ei saanud liidu tootmisharu hindu tõsta nii, et need oleksid kompenseerinud toorainehinna tõusu. Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 81, vähenes selle tagajärjel liidu tootmisharu müügi tulusus liidu turul (3 % kasum 2005. aastal ja 13,3 % kahjum uurimisperioodil).

| (88) | Lisaks selgus uurimisel, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi kasv mõjutas hindade allalöömise kaudu negatiivselt kogu turgu. Pideva surve tõttu ei saanud liidu tootmisharu kohandada oma müügihindu kasvavate toorainekuludega, eriti 2008. aastal, kui toorainete hinnad saavutasid haripunkti. See selgitab liidu tootmisharu turuosa ja tulususe vähenemist. |
| --- | --- |

(88)

Lisaks selgus uurimisel, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi kasv mõjutas hindade allalöömise kaudu negatiivselt kogu turgu. Pideva surve tõttu ei saanud liidu tootmisharu kohandada oma müügihindu kasvavate toorainekuludega, eriti 2008. aastal, kui toorainete hinnad saavutasid haripunkti. See selgitab liidu tootmisharu turuosa ja tulususe vähenemist.

| (89) | Eelöeldut arvestades ja kuna puuduvad märkused dumpinguhinnaga impordi mõju kohta, võib kinnitada, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi kasv mõjutas liidu tootmisharu majanduslikku olukorda äärmiselt negatiivselt. |
| --- | --- |

(89)

Eelöeldut arvestades ja kuna puuduvad märkused dumpinguhinnaga impordi mõju kohta, võib kinnitada, et Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordi kasv mõjutas liidu tootmisharu majanduslikku olukorda äärmiselt negatiivselt.

5.3.   Muude tegurite mõju

5.3.1.   Dumpinguvaba import

| (90) | Hiinast pärineva dumpinguvaba impordi mõju osas tuleb meenutada, et kaks Hiina eksportivat tootjat, kes müüsid liidu turule eriti tugevat polüesterlõnga, ei kasutanud dumpingut. Ehkki ei saa välistada, et nimetatud import võis teataval määral liidu tootmisharu kahjustada, ollakse seisukohal, et selle impordi mahtu ja eriti hindu (mis olid dumpinguhinnaga impordi hindadest keskmiselt kõrgemad) arvestades ei saa selle dumpinguvaba impordi mõju pidada nii oluliseks, et see kaotaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel leitud põhjusliku seose. |
| --- | --- |

(90)

Hiinast pärineva dumpinguvaba impordi mõju osas tuleb meenutada, et kaks Hiina eksportivat tootjat, kes müüsid liidu turule eriti tugevat polüesterlõnga, ei kasutanud dumpingut. Ehkki ei saa välistada, et nimetatud import võis teataval määral liidu tootmisharu kahjustada, ollakse seisukohal, et selle impordi mahtu ja eriti hindu (mis olid dumpinguhinnaga impordi hindadest keskmiselt kõrgemad) arvestades ei saa selle dumpinguvaba impordi mõju pidada nii oluliseks, et see kaotaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel leitud põhjusliku seose.

5.3.2.   Muud tegurid

| (91) | Põhjusliku seose analüüsis uuriti lisaks veel muid tegureid, nagu nõudluse muutused liidu turul, toorainehindade areng, liidu tootmisharu enda tarbeks valmistatud toodang, liidu tootmisharu ekspordinäitajad, import muudest riikidest, sh Koreast ja Taiwanist, ja teiste liidu tootjate tegevusnäitajad. |
| --- | --- |

(91)

Põhjusliku seose analüüsis uuriti lisaks veel muid tegureid, nagu nõudluse muutused liidu turul, toorainehindade areng, liidu tootmisharu enda tarbeks valmistatud toodang, liidu tootmisharu ekspordinäitajad, import muudest riikidest, sh Koreast ja Taiwanist, ja teiste liidu tootjate tegevusnäitajad.

| (92) | Üks isik väitis, et põhjusliku seose analüüsis ei suudetud tõendada, et muude tegurite (v.a dumpinguhinnaga import) tekitatud kahju ei olnud põhjustanud Hiinast pärit import. Eeskätt rõhutas ta, et põhjusliku seose analüüsis ei arvestatud selliseid tegureid nagu nõudluse muutused ja kõrgemad toorainehinnad, millel oli oma osa liidu tootmisharule tekitatud kahjus. |
| --- | --- |

(92)

Üks isik väitis, et põhjusliku seose analüüsis ei suudetud tõendada, et muude tegurite (v.a dumpinguhinnaga import) tekitatud kahju ei olnud põhjustanud Hiinast pärit import. Eeskätt rõhutas ta, et põhjusliku seose analüüsis ei arvestatud selliseid tegureid nagu nõudluse muutused ja kõrgemad toorainehinnad, millel oli oma osa liidu tootmisharule tekitatud kahjus.

| (93) | Seoses nõudluse muutustega tuletatakse meelde, et hoolimata tarbimise vähenemisest suurenes siiski Hiinast pärit impordi turuosa. Seoses toorainehindade tõusuga tunnistatakse, et toorainehinnad tõusid uurimisperioodi esimeses pooles, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 139. Uurimisperioodi teises pooles hinnad siiski langesid. See toorainehindade kõikumine mõjutas kõiki ettevõtjaid. Pealegi, kui liidu tootmisharule ei oleks avaldanud survet Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import, oleksid liidu tootjad saanud oma müügihindu kohandada kooskõlas toorainehindade arenguga. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 138–140 ning kõnealune väide lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(93)

Seoses nõudluse muutustega tuletatakse meelde, et hoolimata tarbimise vähenemisest suurenes siiski Hiinast pärit impordi turuosa. Seoses toorainehindade tõusuga tunnistatakse, et toorainehinnad tõusid uurimisperioodi esimeses pooles, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 139. Uurimisperioodi teises pooles hinnad siiski langesid. See toorainehindade kõikumine mõjutas kõiki ettevõtjaid. Pealegi, kui liidu tootmisharule ei oleks avaldanud survet Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga import, oleksid liidu tootjad saanud oma müügihindu kohandada kooskõlas toorainehindade arenguga. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 138–140 ning kõnealune väide lükatakse tagasi.

| (94) | Kuna liidu tootmisharu enda tarbeks valmistatud toodangu ja ekspordinäitajate kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141–143. |
| --- | --- |

(94)

Kuna liidu tootmisharu enda tarbeks valmistatud toodangu ja ekspordinäitajate kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141–143.

| (95) | Mõned isikud väitsid veel, et liidu tootjad ei oleks saanud suurenenud toorainekulude hüvitamiseks hindu tõsta Koreast ja Taiwanist pärineva madala hinnaga impordi tõttu. |
| --- | --- |

(95)

Mõned isikud väitsid veel, et liidu tootjad ei oleks saanud suurenenud toorainekulude hüvitamiseks hindu tõsta Koreast ja Taiwanist pärineva madala hinnaga impordi tõttu.

| (96) | Sellega seoses tuleb esmajoones märkida, et Koreast ja Taiwanist pärineva impordi hinnad jäid kogu vaatlusalusel perioodil kõrgemaks kui Hiina imporditoodete keskmised hinnad. Teiseks vähenes impordimaht 2007. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel tunduvalt. Seetõttu leitakse, et kõnealuse impordi maht ja hinnad ei saanud olla liidu tootmisharule tekitatud kahju peapõhjuseks ega saa seega kaotada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(96)

Sellega seoses tuleb esmajoones märkida, et Koreast ja Taiwanist pärineva impordi hinnad jäid kogu vaatlusalusel perioodil kõrgemaks kui Hiina imporditoodete keskmised hinnad. Teiseks vähenes impordimaht 2007. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel tunduvalt. Seetõttu leitakse, et kõnealuse impordi maht ja hinnad ei saanud olla liidu tootmisharule tekitatud kahju peapõhjuseks ega saa seega kaotada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (97) | Kuna muid märkusi kolmandatest riikidest (sh Koreast ja Taiwanist) pärit impordi kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 144–152. |
| --- | --- |

(97)

Kuna muid märkusi kolmandatest riikidest (sh Koreast ja Taiwanist) pärit impordi kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 144–152.

| (98) | Kuna muude liidu tootjate kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 153 ja 154. |
| --- | --- |

(98)

Kuna muude liidu tootjate kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 153 ja 154.

| (99) | Esialgsete järelduste avalikustamise järel väitis üks huvitatud isik, et liidu tootmisharu vähenenud tulususe põhjuseks on nn kaheastmeline tootmisprotsess, millel on liidu tootmisvõimsuses suur osakaal, ja väidetavad viivitused kaasaegse üheastmelise tootmisprotsessi kasutuselevõtus liidu tootjate poolt. |
| --- | --- |

(99)

Esialgsete järelduste avalikustamise järel väitis üks huvitatud isik, et liidu tootmisharu vähenenud tulususe põhjuseks on nn kaheastmeline tootmisprotsess, millel on liidu tootmisvõimsuses suur osakaal, ja väidetavad viivitused kaasaegse üheastmelise tootmisprotsessi kasutuselevõtus liidu tootjate poolt.

| (100) | Märkida tuleb, et Hiina eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu toodetavate ja turustatavate tooteliikide gamma on suures osas kattuv. Liidu tootjad kasutavad nn kaheastmelist tootmisprotsessi, kuna see võimaldab toota konkreetseid tooteliike, mida müüakse turul tavaliselt kõrgema hinnaga. Nagu on selgitatud põhjendustes 85–89, mõjutas Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga madala dumpinguhinnaga import kogu liidu turgu, avaldades hindadele tugevat survet allapoole. |
| --- | --- |

(100)

Märkida tuleb, et Hiina eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu toodetavate ja turustatavate tooteliikide gamma on suures osas kattuv. Liidu tootjad kasutavad nn kaheastmelist tootmisprotsessi, kuna see võimaldab toota konkreetseid tooteliike, mida müüakse turul tavaliselt kõrgema hinnaga. Nagu on selgitatud põhjendustes 85–89, mõjutas Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga madala dumpinguhinnaga import kogu liidu turgu, avaldades hindadele tugevat survet allapoole.

| (101) | Seetõttu ollakse seisukohal, et kahe erineva tootmisprotsessi olemasolu iseenesest ei saa oluliselt kasumimarginaale mõjutada, eelkõige arvestades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi survet hindadele. Lisaks ei esitatud mingeid põhjendatud tõendeid toetamaks väidet, nagu oleks liidu tootmisharu kannatanud olulist kahju kaasaegsema tehnoloogia puudumise tõttu. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(101)

Seetõttu ollakse seisukohal, et kahe erineva tootmisprotsessi olemasolu iseenesest ei saa oluliselt kasumimarginaale mõjutada, eelkõige arvestades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi survet hindadele. Lisaks ei esitatud mingeid põhjendatud tõendeid toetamaks väidet, nagu oleks liidu tootmisharu kannatanud olulist kahju kaasaegsema tehnoloogia puudumise tõttu. Seega lükati see väide tagasi.

| (102) | Eelöeldut arvestades ja muude märkuste puudumisel tehakse järeldus, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 155–158. |
| --- | --- |

(102)

Eelöeldut arvestades ja muude märkuste puudumisel tehakse järeldus, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses ning kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 155–158.

6.   LIIDU HUVID

6.1.   Sissejuhatavad märkused

| (103) | Liidu huvide analüüsi on kohandatud seoses dumpingumarginaalide läbivaatamisega, mis toimus pärast märkuste esitamist esialgsete järelduste kohta ja ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste läbiviimist. Sellest tulenevalt, arvestades koostöö kõrget taset, kehtestatakse Hiinast pärit impordi valdava osa suhtes ligikaudu 5 % tollimaks, nagu on märgitud põhjenduses 63. |
| --- | --- |

(103)

Liidu huvide analüüsi on kohandatud seoses dumpingumarginaalide läbivaatamisega, mis toimus pärast märkuste esitamist esialgsete järelduste kohta ja ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste läbiviimist. Sellest tulenevalt, arvestades koostöö kõrget taset, kehtestatakse Hiinast pärit impordi valdava osa suhtes ligikaudu 5 % tollimaks, nagu on märgitud põhjenduses 63.

6.2.   Liidu tootmisharu

| (104) | Liidu tootmisharu koosneb neljast liidu eri liikmesriikides asuvast tootjast, kes annavad seoses eriti tugeva polüesterlõngaga tööd rohkem kui 1 300 inimesele. Kõik kahjunäitajad, eriti aga need, mis kajastavad liidu tootmisharu finantssuutlikkust, liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Ka tööhõive langes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, nimelt 23 %, mis vastab 400 täistööajaga koha kaotamisele. |
| --- | --- |

(104)

Liidu tootmisharu koosneb neljast liidu eri liikmesriikides asuvast tootjast, kes annavad seoses eriti tugeva polüesterlõngaga tööd rohkem kui 1 300 inimesele. Kõik kahjunäitajad, eriti aga need, mis kajastavad liidu tootmisharu finantssuutlikkust, liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Ka tööhõive langes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, nimelt 23 %, mis vastab 400 täistööajaga koha kaotamisele.

| (105) | Ajutiste meetmete kehtestamise järel teatas liidu tootmisharu nende vabrikute hiljutisest taasavamisest, kus tootmine oli dumpinguhinnaga impordi tõttu seiskunud. See tõendab, et isegi ajutistel meetmetel oli liidu tootmisharule positiivne mõju. |
| --- | --- |

(105)

Ajutiste meetmete kehtestamise järel teatas liidu tootmisharu nende vabrikute hiljutisest taasavamisest, kus tootmine oli dumpinguhinnaga impordi tõttu seiskunud. See tõendab, et isegi ajutistel meetmetel oli liidu tootmisharule positiivne mõju.

| (106) | Seetõttu võib oodata, et lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes mõjub liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale veelgi positiivsemalt, võimaldades liidu tootjatel tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast. |
| --- | --- |

(106)

Seetõttu võib oodata, et lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes mõjub liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale veelgi positiivsemalt, võimaldades liidu tootjatel tagasi võita vähemalt osa kaotatud turuosast.

| (107) | Kuna liidu huvide kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 160–163. |
| --- | --- |

(107)

Kuna liidu huvide kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 160–163.

6.3.   Importijad

| (108) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et analüüsis, milles uuriti meetmete mõju importijatele, ei käsitletud eriti tugeva polüesterlõnga tarnijate kiire vahetamise küsimust. Sellega seoses tuleb tunnistada, et sõltuvalt lõpprakendusest võib tarneallikate vahetamine olla küllaltki aeganõudev. Siiski on olemas teisigi allikaid, kaasa arvatud Koreast ja Taiwanist pärit import ning samuti dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja jäetud kaks Hiina eksportivat tootjat, keda on nimetatud põhjendustes 63 ja 64. Seetõttu lükatakse see väide tagasi ning kinnitatakse ajutine järeldus, et meetmetel ei oleks importijatele märkimisväärselt negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(108)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et analüüsis, milles uuriti meetmete mõju importijatele, ei käsitletud eriti tugeva polüesterlõnga tarnijate kiire vahetamise küsimust. Sellega seoses tuleb tunnistada, et sõltuvalt lõpprakendusest võib tarneallikate vahetamine olla küllaltki aeganõudev. Siiski on olemas teisigi allikaid, kaasa arvatud Koreast ja Taiwanist pärit import ning samuti dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja jäetud kaks Hiina eksportivat tootjat, keda on nimetatud põhjendustes 63 ja 64. Seetõttu lükatakse see väide tagasi ning kinnitatakse ajutine järeldus, et meetmetel ei oleks importijatele märkimisväärselt negatiivset mõju.

| (109) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 164 ja 165. |
| --- | --- |

(109)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 164 ja 165.

6.4.   Kasutajad

| (110) | Eriti tugeva polüesterlõnga kasutajad on menetlusega seoses näidanud üles suurt huvi. Ühendust võeti 68 kasutajaga ning 33 neist tegi uurimise käigus koostööd. Uurimise käigus selgus, et 24 koostööd tegevat kasutajat 33-st ostis eriti tugevat polüesterlõnga Hiinast. Sellest impordist 12 % pärines äriühingutelt, kelle puhul dumpingut ei tuvastatud. |
| --- | --- |

(110)

Eriti tugeva polüesterlõnga kasutajad on menetlusega seoses näidanud üles suurt huvi. Ühendust võeti 68 kasutajaga ning 33 neist tegi uurimise käigus koostööd. Uurimise käigus selgus, et 24 koostööd tegevat kasutajat 33-st ostis eriti tugevat polüesterlõnga Hiinast. Sellest impordist 12 % pärines äriühingutelt, kelle puhul dumpingut ei tuvastatud.

| (111) | Meetmete mõju kasutajatele uuriva analüüsi esialgses etapis jagati kasutajad neljaks eraldi tööstussektoriks (rehvid, autotööstus, köied ja tööstusrakendused). Enne ajutiste meetmete kehtestamist kontrolliti nelja kasutajat (kaks rehvitootjat, üks autotootja ja üks tööstusrakenduste sektorist). Ajutiste meetmete kehtestamise järel uuriti, kui suures ulatuses meetmed iga sektorit mõjutavad. Selleks tehti seitsme kasutaja valdustesse täiendavad kontrollkäigud, nagu on märgitud põhjenduses 5. Kokku kontrolliti 11 kasutajat, kellest viis olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd). Kontrollitud andmete põhjal vaadati läbi meetmete hinnanguline mõju kasutajate kasumimarginaalidele, arvestades ühtlasi tollimaksude läbivaatamist ja asjaolu, et veel üks Hiina tootja leiti olevat dumpinguvaba. |
| --- | --- |

(111)

Meetmete mõju kasutajatele uuriva analüüsi esialgses etapis jagati kasutajad neljaks eraldi tööstussektoriks (rehvid, autotööstus, köied ja tööstusrakendused). Enne ajutiste meetmete kehtestamist kontrolliti nelja kasutajat (kaks rehvitootjat, üks autotootja ja üks tööstusrakenduste sektorist). Ajutiste meetmete kehtestamise järel uuriti, kui suures ulatuses meetmed iga sektorit mõjutavad. Selleks tehti seitsme kasutaja valdustesse täiendavad kontrollkäigud, nagu on märgitud põhjenduses 5. Kokku kontrolliti 11 kasutajat, kellest viis olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd). Kontrollitud andmete põhjal vaadati läbi meetmete hinnanguline mõju kasutajate kasumimarginaalidele, arvestades ühtlasi tollimaksude läbivaatamist ja asjaolu, et veel üks Hiina tootja leiti olevat dumpinguvaba.

| (112) | Rehvitootjatelt saadi küsimustikule neli vastust. Neist kahte kontrolliti enne ajutiste meetmete kehtestamist ja ühte pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Nagu näitavad kättesaadavad andmed selle sektori kohta, on eriti tugeva polüesterlõnga osakaal tootmiskuludes suhteliselt väike, keskmiselt alla 1 %. Vaid üks koostööd teinud kasutaja importis vaatlusalust toodet Hiinast, kuid see import pärines Hiina ettevõttest, kus ei tuvastatud dumpingut. Seetõttu tehakse järeldus, et kättesaadavate andmete põhjal ei mõjuta kavandatavad meetmed rehvisektorit. |
| --- | --- |

(112)

Rehvitootjatelt saadi küsimustikule neli vastust. Neist kahte kontrolliti enne ajutiste meetmete kehtestamist ja ühte pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Nagu näitavad kättesaadavad andmed selle sektori kohta, on eriti tugeva polüesterlõnga osakaal tootmiskuludes suhteliselt väike, keskmiselt alla 1 %. Vaid üks koostööd teinud kasutaja importis vaatlusalust toodet Hiinast, kuid see import pärines Hiina ettevõttest, kus ei tuvastatud dumpingut. Seetõttu tehakse järeldus, et kättesaadavate andmete põhjal ei mõjuta kavandatavad meetmed rehvisektorit.

| (113) | Mis puudutab autotööstusega seotud kasutusalasid, siis laekus peamiselt turvavööde ja -patjade tootjatelt, kelle import moodustas uurimisperioodil 5 % Hiinast pärinevast eriti tugeva polüesterlõnga koguimpordist, kokku kuus küsimustike vastust. Kahte ettevõtet kontrolliti – ühte enne ja teist pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga osakaal autotööstusega seotud kasutusaladel korrigeeriti pärast kontrollkäike 15 % tasemele. Lisaks sellele selgus kontrollkäikudel, et eriti tugeva polüesterlõnga kasutusalad moodustasid üle 30 % koostööd tegevate äriühingute kogukäibest esialgses uurimises tuvastatud 4 % asemel. Eriti tugevast polüesterlõngast valmistatud toodetelt kõnealuses sektoris teenitud keskmine kasum on kinnitatud andmetel umbes 3 %. Eelöeldule tuginedes tehakse järeldus, et meetmete kehtestamise korral ei mõjutaks need tõenäoliselt autotööstust tervikuna negatiivselt, kuna see sektor jätkab kasumi teenimist ja Hiina ei ole nende peamine tarnija. |
| --- | --- |

(113)

Mis puudutab autotööstusega seotud kasutusalasid, siis laekus peamiselt turvavööde ja -patjade tootjatelt, kelle import moodustas uurimisperioodil 5 % Hiinast pärinevast eriti tugeva polüesterlõnga koguimpordist, kokku kuus küsimustike vastust. Kahte ettevõtet kontrolliti – ühte enne ja teist pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga osakaal autotööstusega seotud kasutusaladel korrigeeriti pärast kontrollkäike 15 % tasemele. Lisaks sellele selgus kontrollkäikudel, et eriti tugeva polüesterlõnga kasutusalad moodustasid üle 30 % koostööd tegevate äriühingute kogukäibest esialgses uurimises tuvastatud 4 % asemel. Eriti tugevast polüesterlõngast valmistatud toodetelt kõnealuses sektoris teenitud keskmine kasum on kinnitatud andmetel umbes 3 %. Eelöeldule tuginedes tehakse järeldus, et meetmete kehtestamise korral ei mõjutaks need tõenäoliselt autotööstust tervikuna negatiivselt, kuna see sektor jätkab kasumi teenimist ja Hiina ei ole nende peamine tarnija.

| (114) | Köite valmistajatelt laekus kolm küsimustike vastust ning pärast ajutiste meetmete kehtestamist kontrolliti ühte äriühingut. Kõik koostööd tegevad äriühingud selles sektoris on VKEd ja nende tarbitavad tooted moodustavad alla 1 % Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordist uurimisperioodil. Kinnitatud andmetel moodustab eriti tugeva polüesterlõnga kasutusalade osakaal 18 % nende kogukäibest. Eriti tugeva polüesterlõnga kasutusaladel teenitud keskmiseks kasumimarginaaliks kehtestati esialgu 8 % ringis, kuid pärast kontrollkäiku ja sellele järgnevat küsimustike andmete läbivaatamist saadi sektori korrigeeritud kasumimarginaaliks – 0,4 %. Lisaks selgus uurimisel, et uurimisperioodil saabus suurem osa (71 %) impordist Hiinast ning 22 % Koreast. Arvestades aga läbivaadatud tollimaksumäära, peaks meetmete mõju selle sektori ettevõtetele olema piiratud, kui nad jätkavad eriti tugeva polüesterlõnga tarnimist Hiinast. Pealegi on olemas rida alternatiivseid tarneallikaid. |
| --- | --- |

(114)

Köite valmistajatelt laekus kolm küsimustike vastust ning pärast ajutiste meetmete kehtestamist kontrolliti ühte äriühingut. Kõik koostööd tegevad äriühingud selles sektoris on VKEd ja nende tarbitavad tooted moodustavad alla 1 % Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordist uurimisperioodil. Kinnitatud andmetel moodustab eriti tugeva polüesterlõnga kasutusalade osakaal 18 % nende kogukäibest. Eriti tugeva polüesterlõnga kasutusaladel teenitud keskmiseks kasumimarginaaliks kehtestati esialgu 8 % ringis, kuid pärast kontrollkäiku ja sellele järgnevat küsimustike andmete läbivaatamist saadi sektori korrigeeritud kasumimarginaaliks – 0,4 %. Lisaks selgus uurimisel, et uurimisperioodil saabus suurem osa (71 %) impordist Hiinast ning 22 % Koreast. Arvestades aga läbivaadatud tollimaksumäära, peaks meetmete mõju selle sektori ettevõtetele olema piiratud, kui nad jätkavad eriti tugeva polüesterlõnga tarnimist Hiinast. Pealegi on olemas rida alternatiivseid tarneallikaid.

| (115) | Mis puudutab tööstusrakenduste sektorit, siis laekus kasutajatelt, kelle osakaal Hiinast pärit koguimpordis on 21 %, kokku 20 küsimustike vastust. Kontrolliti viit äriühingut – ühte enne ja nelja pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Kontrollkäikudel kogutud andmete põhjal korrigeeriti eriti tugeva polüesterlõngaga seotud tegevusalade osakaal 54 % tasemele kogu tegevusest. Uurimine näitas, et kõnealused kasutajad ostsid eriti tugevat polüesterlõnga peamiselt Hiinast (42 %) ja Koreast (24 %), samas kui 29 % hangiti liidu ja kolmandate riikide tarnijatelt. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist toimunud kontrollkäikudel kogutud andmete alusel kohandati kõnealuse sektori keskmist kasumimarginaali, mis leiti olevat 17 %. Sellegipoolest selgub kogutud andmetest, et kogu sektori jaoks kehtestatud keskmine kasumimarginaal ei peegelda VKEde olukorda, kel oli uurimisperioodil keskmine negatiivne kasumimarginaal – 1,9 %. Halvimal juhul, st kui nende VKEde tarnijateks on meetmete kohaldamisalasse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad ning nad ei muuda oma tarnijat, langeks nende tulusus lõplike meetmete kehtestamisega – 1,9 %-lt – 1,3 %-le. See tuleneb asjaolust, et nad tarnivad Hiinast eriti tugevat polüesterlõnga suuremas proportsioonis kui suurettevõtted, kes jätkavad suure kasumi teenimist. Siiski võib oletada, et need VKEd pöörduvad vähemalt osaliselt tarnijate poole, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata. |
| --- | --- |

(115)

Mis puudutab tööstusrakenduste sektorit, siis laekus kasutajatelt, kelle osakaal Hiinast pärit koguimpordis on 21 %, kokku 20 küsimustike vastust. Kontrolliti viit äriühingut – ühte enne ja nelja pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Kontrollkäikudel kogutud andmete põhjal korrigeeriti eriti tugeva polüesterlõngaga seotud tegevusalade osakaal 54 % tasemele kogu tegevusest. Uurimine näitas, et kõnealused kasutajad ostsid eriti tugevat polüesterlõnga peamiselt Hiinast (42 %) ja Koreast (24 %), samas kui 29 % hangiti liidu ja kolmandate riikide tarnijatelt. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist toimunud kontrollkäikudel kogutud andmete alusel kohandati kõnealuse sektori keskmist kasumimarginaali, mis leiti olevat 17 %. Sellegipoolest selgub kogutud andmetest, et kogu sektori jaoks kehtestatud keskmine kasumimarginaal ei peegelda VKEde olukorda, kel oli uurimisperioodil keskmine negatiivne kasumimarginaal – 1,9 %. Halvimal juhul, st kui nende VKEde tarnijateks on meetmete kohaldamisalasse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad ning nad ei muuda oma tarnijat, langeks nende tulusus lõplike meetmete kehtestamisega – 1,9 %-lt – 1,3 %-le. See tuleneb asjaolust, et nad tarnivad Hiinast eriti tugevat polüesterlõnga suuremas proportsioonis kui suurettevõtted, kes jätkavad suure kasumi teenimist. Siiski võib oletada, et need VKEd pöörduvad vähemalt osaliselt tarnijate poole, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata.

| (116) | Mõned kasutajad väitsid, et esialgses analüüsis liidu huvide kohta oli dumpinguvastaste meetmete mõju nende tulususele alahinnatud. Nad väitsid ka seda, et neil oleks raskusi kulude suurenemise edasikandmisega oma klientidele ning alternatiivsete tarneallikate leidmisega. Teatavad huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ka liidu tootjate suutlikkuse nõutavaid tooteid tarnida. Toodi esile ka meetmete võimalik negatiivne mõju järgtööstusele ja seeläbi tööhõivele liidus. |
| --- | --- |

(116)

Mõned kasutajad väitsid, et esialgses analüüsis liidu huvide kohta oli dumpinguvastaste meetmete mõju nende tulususele alahinnatud. Nad väitsid ka seda, et neil oleks raskusi kulude suurenemise edasikandmisega oma klientidele ning alternatiivsete tarneallikate leidmisega. Teatavad huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ka liidu tootjate suutlikkuse nõutavaid tooteid tarnida. Toodi esile ka meetmete võimalik negatiivne mõju järgtööstusele ja seeläbi tööhõivele liidus.

| (117) | Mis puudutab tulusust, siis selgus ajutiste meetmete kehtestamise järel tehtud kontrollkäikudel kogutud andmete analüüsimisel, et meetmed mõjutaksid köite ja tööstusrakenduste sektorit negatiivselt, kui kasutajad jätkavad toodete ostmist meetmete kohaldamisalasse kuuluvatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt ega muuda oma tarnijaid. See mõju on aga tõenäoliselt piiratud, arvestades tollimaksu vähendatud määra ja alternatiivsete tarneallikate olemasolu. |
| --- | --- |

(117)

Mis puudutab tulusust, siis selgus ajutiste meetmete kehtestamise järel tehtud kontrollkäikudel kogutud andmete analüüsimisel, et meetmed mõjutaksid köite ja tööstusrakenduste sektorit negatiivselt, kui kasutajad jätkavad toodete ostmist meetmete kohaldamisalasse kuuluvatelt Hiina eksportivatelt tootjatelt ega muuda oma tarnijaid. See mõju on aga tõenäoliselt piiratud, arvestades tollimaksu vähendatud määra ja alternatiivsete tarneallikate olemasolu.

| (118) | Seoses väitega, nagu ei saaks kulude suurenemist tarbijatele edasi kanda, näitas uurimine, et teatavates sektorites võib olla tõepoolest raske hindu tõsta. Siiski tuletatakse meelde, et Hiina eksportivate tootjate kõrget koostöötaset arvesse võttes kohaldatakse enamuse Hiinast pärit impordi suhtes ligikaudu 5 % tollimaksu, nagu on märgitud põhjenduses 103. Seetõttu võib eeldada, et kasutajad saavad vähemalt osa kulude suurenemisest tarbijatele edasi kanda ja et igal juhul on meetmete mõju nende tulususele isegi hindade tõusuta küllaltki piiratud. |
| --- | --- |

(118)

Seoses väitega, nagu ei saaks kulude suurenemist tarbijatele edasi kanda, näitas uurimine, et teatavates sektorites võib olla tõepoolest raske hindu tõsta. Siiski tuletatakse meelde, et Hiina eksportivate tootjate kõrget koostöötaset arvesse võttes kohaldatakse enamuse Hiinast pärit impordi suhtes ligikaudu 5 % tollimaksu, nagu on märgitud põhjenduses 103. Seetõttu võib eeldada, et kasutajad saavad vähemalt osa kulude suurenemisest tarbijatele edasi kanda ja et igal juhul on meetmete mõju nende tulususele isegi hindade tõusuta küllaltki piiratud.

| (119) | Mis puudutab väidet, nagu ei suudaks liidu tootjad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral nõutavaid tooteid tarnida, siis näitas uurimine, et liidu tootjate tarnete osas teatavatele kasutajatele on varem esinenud mõningaid häireid. Siiski ei näidanud see analüüs, et need häired oleks kestva loomuga. Tarneallikate vahetamise väidetava raskuse osas selgus kontrollkäikudel tõepoolest, et enne uue eriti tugeva polüesterlõnga kasutamist masstootmises peab see läbima teatava arvu katsetusi, et kontrollida uue tooraine sobivust seadmetega ja lõpptoodete kvaliteedistandardeid. Katsetuste kestus sõltub lõpptoote rakendusest. Seetõttu ollakse arvamusel, et tarnijate vahetamine võib osutuda teatavate kasutajate puhul aeganõudvaks ja kulukaks, ehkki see sõltub tootest. Kontrollkäigud näitasid, et mõned äriühingud kavandavad oma tarnijate ringi laiendamist, et vältida sõltuvust vaid ühest tarneallikast. |
| --- | --- |

(119)

Mis puudutab väidet, nagu ei suudaks liidu tootjad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral nõutavaid tooteid tarnida, siis näitas uurimine, et liidu tootjate tarnete osas teatavatele kasutajatele on varem esinenud mõningaid häireid. Siiski ei näidanud see analüüs, et need häired oleks kestva loomuga. Tarneallikate vahetamise väidetava raskuse osas selgus kontrollkäikudel tõepoolest, et enne uue eriti tugeva polüesterlõnga kasutamist masstootmises peab see läbima teatava arvu katsetusi, et kontrollida uue tooraine sobivust seadmetega ja lõpptoodete kvaliteedistandardeid. Katsetuste kestus sõltub lõpptoote rakendusest. Seetõttu ollakse arvamusel, et tarnijate vahetamine võib osutuda teatavate kasutajate puhul aeganõudvaks ja kulukaks, ehkki see sõltub tootest. Kontrollkäigud näitasid, et mõned äriühingud kavandavad oma tarnijate ringi laiendamist, et vältida sõltuvust vaid ühest tarneallikast.

| (120) | Mõned huvitatud isikud tõid esile ka VKEde olukorra, väites et VKEdel on raskusi tooraine tarnimisega, kuna nad tellivad alla tootjate nõutavate miinimumkoguste. Sellega seoses tuleb märkida, et raskusi tellimuste miinimumkoguste täitmisel tuleb äritegevuses ette olenemata sellest, kas meetmed kehtivad või mitte. Seetõttu ollakse seisukohal, et tollimaksude kehtestamine iseenesest ei mõjuta ettevõtjate vahel juba väljakujunenud koostöötavasid. Seega ei loeta neid väiteid põhjendatuks. |
| --- | --- |

(120)

Mõned huvitatud isikud tõid esile ka VKEde olukorra, väites et VKEdel on raskusi tooraine tarnimisega, kuna nad tellivad alla tootjate nõutavate miinimumkoguste. Sellega seoses tuleb märkida, et raskusi tellimuste miinimumkoguste täitmisel tuleb äritegevuses ette olenemata sellest, kas meetmed kehtivad või mitte. Seetõttu ollakse seisukohal, et tollimaksude kehtestamine iseenesest ei mõjuta ettevõtjate vahel juba väljakujunenud koostöötavasid. Seega ei loeta neid väiteid põhjendatuks.

| (121) | Lisaks sellele väitsid veel mõned huvitatud isikud, et liidu tootmisharu ei kujuta endast usaldusväärset tarneallikat, kuna selle tootevalik jätab soovida, toodete kvaliteet on madal ja hinnad kõrgemad. Sellega seoses tuleb rõhutada, et kuigi liidu tootjad ei suuda pakkuda kogu nõutavat tootevalikut, on olemas alternatiivsed tarneallikad, mis võimaldavad seda valikut täiendada. Pealegi ei tohiks suhteliselt madal tollimaksumäär takistada kasutajaid tootevaliku täiendamiseks vajalikke artikleid ka edaspidi Hiinast importimast. Lisaks sellele peaks vabrikute taasavamine, mida eespool mainiti, aitama seda olukorda parandada, kuna lisandunud tootmisvõimsus võimaldab laiendada tootevalikut. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(121)

Lisaks sellele väitsid veel mõned huvitatud isikud, et liidu tootmisharu ei kujuta endast usaldusväärset tarneallikat, kuna selle tootevalik jätab soovida, toodete kvaliteet on madal ja hinnad kõrgemad. Sellega seoses tuleb rõhutada, et kuigi liidu tootjad ei suuda pakkuda kogu nõutavat tootevalikut, on olemas alternatiivsed tarneallikad, mis võimaldavad seda valikut täiendada. Pealegi ei tohiks suhteliselt madal tollimaksumäär takistada kasutajaid tootevaliku täiendamiseks vajalikke artikleid ka edaspidi Hiinast importimast. Lisaks sellele peaks vabrikute taasavamine, mida eespool mainiti, aitama seda olukorda parandada, kuna lisandunud tootmisvõimsus võimaldab laiendada tootevalikut. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (122) | Mis puudutab meetmete mõju järgtööstusele ja seeläbi liidu tööhõivele, siis ollakse seisukohal, et eelöeldut arvestades peaks see mõju olema tühine. |
| --- | --- |

(122)

Mis puudutab meetmete mõju järgtööstusele ja seeläbi liidu tööhõivele, siis ollakse seisukohal, et eelöeldut arvestades peaks see mõju olema tühine.

6.5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (123) | Lähtuvalt eespool esitatust järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul lõplike dumpinguvastaste impordimaksude kehtestamata jätmist Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga suhtes. |
| --- | --- |

(123)

Lähtuvalt eespool esitatust järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul lõplike dumpinguvastaste impordimaksude kehtestamata jätmist Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga suhtes.

7.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

7.1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (124) | Kuna ei ole esitatud muid olulisi märkusi, mis võiksid muuta kahju kõrvaldamise taset käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 179–183. |
| --- | --- |

(124)

Kuna ei ole esitatud muid olulisi märkusi, mis võiksid muuta kahju kõrvaldamise taset käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 179–183.

7.2.   Lõplikud meetmed

| (125) | Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale. Sellisel juhul tuleks kõik tollimaksumäärad kehtestada kindlaks tehtud dumpingumarginaalide tasemel. |
| --- | --- |

(125)

Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale. Sellisel juhul tuleks kõik tollimaksumäärad kehtestada kindlaks tehtud dumpingumarginaalide tasemel.

| (126) | Arvestades, et Korea ja Taiwani puhul tuvastatud dumpingumarginaalid olid allpool miinimumtaset, ei tuleks nendest riikidest pärit impordi suhtes lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse kehtestada. |
| --- | --- |

(126)

Arvestades, et Korea ja Taiwani puhul tuvastatud dumpingumarginaalid olid allpool miinimumtaset, ei tuleks nendest riikidest pärit impordi suhtes lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse kehtestada.

| (127) | Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:








  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 57,1 % | 5,1 % | 5,1 % |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | Puudub | 0 | 0 % |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 57,6 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad äriühingud | 57,3 % | 5,3 % | 5,3 % |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | Puudub | 0 | 0 % |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | 53,2 % | 9,8 % | 9,8 % |
| Kõik muud Hiina äriühingud | 57,6 % | 9,8 % | 9,8 % |

(127)

Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

57,1 %

5,1 %

5,1 %

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

Puudub

0

0 %

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

57,6 %

5,5 %

5,5 %

Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad äriühingud

57,3 %

5,3 %

5,3 %

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

Puudub

0

0 %

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

53,2 %

9,8 %

9,8 %

Kõik muud Hiina äriühingud

57,6 %

9,8 %

9,8 %

| (128) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(128)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (129) | Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(129)

Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (130) | Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

(130)

Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.

| (131) | Selleks et tagada uute eksportijate ja käesoleva määruse lisas nimetatud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu. Artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(131)

Selleks et tagada uute eksportijate ja käesoleva määruse lisas nimetatud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu. Artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut.

7.3.   Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

| (132) | Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest väiksemad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad. |
| --- | --- |

(132)

Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest väiksemad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.

8.   MENETLUSE LÕPETAMINE

| (133) | Koreast ja Taiwanist pärit impordi suhtes tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks nende kahe riigi puhul menetlus lõpetada, |
| --- | --- |

(133)

Koreast ja Taiwanist pärit impordi suhtes tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks nende kahe riigi puhul menetlus lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga (v.a õmblusniit) suhtes, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, ja mis praegu kuulub CN-koodi 5402 20 00 alla.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

| Äriühing | Tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd. | 5,1 | A974 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 0 | A976 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. | 5,5 | A975 |
| Lisas loetletud äriühingud | 5,3 | A977 |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd. | 0 | A989 |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd. | 9,8 | A990 |
| Kõik muud äriühingud | 9,8 | A999 |

Äriühing

Tollimaks (%)

TARICi lisakood

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.

5,1

A974

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

0

A976

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

5,5

A975

Lisas loetletud äriühingud

5,3

A977

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.

0

A989

Oriental Industries (Suzhou) Ltd.

9,8

A990

Kõik muud äriühingud

9,8

A999

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolevaga lõpetatakse Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva eriti tugeva polüesterlõnga importi käsitlev dumpinguvastane menetlus.

Artikkel 3

Määruse (EL) nr 478/2010 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi 5402 20 00 alla kuuluva eriti tugeva polüesterlõnga (v.a õmblusniit) (mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi) impordi suhtes kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse artiklis 1 sätestatud lõplikku tollimaksumäära kohaldades. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 4

Kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

| — | ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet; |
| --- | --- |

—

ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet;

| — | ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid; |
| --- | --- |

—

ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid;

| — | ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu, |
| --- | --- |

—

ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu,

siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 5,3 %.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

K. PEETERS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 135, 2.6.2010, lk 3.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/090, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

LISA

KOOSTÖÖD TEGEVAD HIINA EKSPORTIVAD TOOTJAD, KES EI KUULU VALIMISSE

TARICi lisakood A977

| Äriühingu nimi | Linn |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd. | Harbin |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd. | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd. | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd. | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd. | Wuxi |

Äriühingu nimi

Linn

Heilongjiang Longdi Co., Ltd.

Harbin

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd.

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd.

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd.

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd.

Wuxi

---

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1106/2010,

30. november 2010,

millega kehtestatakse nende meetmete loetelu, mille suhtes ei kohaldata nõukogu määrust (EÜ) nr 485/2008 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2008. aasta määrust (EÜ) nr 485/2008 (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvate toimingute kontrollimise kohta liikmesriikide poolt), (1) eriti selle artikli 1 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 485/2008 käsitletakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) rahastamissüsteemiga otse või kaudselt seotud makseid sooritavate või saavate üksuste äridokumentide kontrollimist, selleks et teha kindlaks, kas EAGFi rahastamissüsteemi kuuluvad tehingud toimuvad tegelikult ja nõuetekohaselt. Siiski on asjakohane mitte kohaldada kõnealust määrust nende meetmete suhtes, mida ei saa nende olemuse tõttu hiljem äridokumentide alusel kontrollida. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 485/2008 käsitletakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) rahastamissüsteemiga otse või kaudselt seotud makseid sooritavate või saavate üksuste äridokumentide kontrollimist, selleks et teha kindlaks, kas EAGFi rahastamissüsteemi kuuluvad tehingud toimuvad tegelikult ja nõuetekohaselt. Siiski on asjakohane mitte kohaldada kõnealust määrust nende meetmete suhtes, mida ei saa nende olemuse tõttu hiljem äridokumentide alusel kontrollida.

| (2) | Vabastatud meetmete loetelu on praegu kehtestatud komisjoni 18. oktoobri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2311/2000, millega kehtestatakse nende meetmete loetelu, mille suhtes ei kohaldata nõukogu määrust (EMÜ) nr 4045/89, ja tunnistatakse kehtetuks otsus 96/284/EÜ (2). Võttes arvesse põllumajandusalastes õigusaktides tehtud muudatusi, on vaja kõnealust loetelu ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Vabastatud meetmete loetelu on praegu kehtestatud komisjoni 18. oktoobri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2311/2000, millega kehtestatakse nende meetmete loetelu, mille suhtes ei kohaldata nõukogu määrust (EMÜ) nr 4045/89, ja tunnistatakse kehtetuks otsus 96/284/EÜ (2). Võttes arvesse põllumajandusalastes õigusaktides tehtud muudatusi, on vaja kõnealust loetelu ajakohastada.

| (3) | Teatavad meetmed käsitlevad makseid, mis on seotud pindalaga või mis ei ole seotud kontrollitavate äridokumentidega. Seepärast on asjakohane sellised meetmed määruse (EÜ) nr 485/2008 kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Teatavad meetmed käsitlevad makseid, mis on seotud pindalaga või mis ei ole seotud kontrollitavate äridokumentidega. Seepärast on asjakohane sellised meetmed määruse (EÜ) nr 485/2008 kohaldamisalast välja jätta.

| (4) | Tuleks arvesse võtta, et teatavaid meetmeid, mida enne rahastati Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist (tagatisrahastu), rahastatakse nüüd vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (3) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD). |
| --- | --- |

(4)

Tuleks arvesse võtta, et teatavaid meetmeid, mida enne rahastati Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist (tagatisrahastu), rahastatakse nüüd vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (3) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD).

| (5) | Selguse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 2311/2000 tunnistada kehtetuks ja asendada uue tekstiga. |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 2311/2000 tunnistada kehtetuks ja asendada uue tekstiga.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 485/2008 sätestatud kontrollisüsteemi ei kohaldata käesoleva määruse lisas loetletud meetmete suhtes.

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 2311/2000 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 143, 3.6.2008, lk 1.

1

(2)  EÜT L 265, 19.10.2000, lk 10.

2

(3)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

3

---

LISA

Meetmed, mille suhtes ei kohaldata määruses (EÜ) nr 485/2008 sätestatud kontrollisüsteemi

Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) seoses

| a) | kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korraldusega, kuivõrd kõnealuse määruse artikliga 91 ettenähtud abi saab põllumajandustootja; |
| --- | --- |

a)

kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korraldusega, kuivõrd kõnealuse määruse artikliga 91 ettenähtud abi saab põllumajandustootja;

| b) | veinisektori turu ühise korralduse järgmiste meetmetega:






  i) | väljajuurimiskava vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 85o–85x; |
| --- | --- | --- |

b)

veinisektori turu ühise korralduse järgmiste meetmetega:

i)

väljajuurimiskava vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 85o–85x;

| ii) | toetus ühtse otsemaksete kava alusel vastavalt kõnealuse määruse artiklile 103o; |
| --- | --- |

ii)

toetus ühtse otsemaksete kava alusel vastavalt kõnealuse määruse artiklile 103o;

| iii) | viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine vastavalt kõnealuse määruse artiklile 103q; |
| --- | --- |

iii)

viinamarjaistanduste ümberkorraldamine ja muutmine vastavalt kõnealuse määruse artiklile 103q;

| iv) | roheline korje vastavalt kõnealuse määruse artiklile 103r; |
| --- | --- |

iv)

roheline korje vastavalt kõnealuse määruse artiklile 103r;

| v) | alkohoolsete jookide destilleerimine vastavalt kõnealuse määruse artiklile 103w. |
| --- | --- |

v)

alkohoolsete jookide destilleerimine vastavalt kõnealuse määruse artiklile 103w.

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

---

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1107/2010,

30. november 2010,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Pimiento de Gernika” või „Gernikako Piperra” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Pimiento de Gernika” või „Gernikako Piperra” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Pimiento de Gernika” või „Gernikako Piperra” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 94, 14.4.2010, lk 23.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

HISPAANIA

Pimiento de Gernika või Gernikako Piperra (KGT)

---

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1108/2010,

30. november 2010,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Castagna del Monte Amiata” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2400/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1904/2000 (3)) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Castagna del Monte Amiata” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2400/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1904/2000 (3)) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Castagna del Monte Amiata” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks käesoleva määruse lisas esitatud nimetust käsitleva spetsifikaadi muudatus, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11.

2

(3)  EÜT L 228, 8.9.2000, lk 57.

3

(4)  ELT C 60, 11.3.2010, lk 15.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

ITAALIA

Castagna del Monte Amiata (KGT)

---

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1109/2010,

30. november 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 50,3 |
| MA | 91,7 |
| MK | 45,6 |
| TR | 93,5 |
| ZZ | 70,3 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 182,1 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 134,3 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 122,5 |
| ZZ | 102,2 |
| 0805 20 10 | MA | 66,3 |
| ZZ | 66,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 60,9 |
| IL | 71,5 |
| TR | 63,1 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,1 |
| TR | 57,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 57,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 167,9 |
| BR | 50,3 |
| CL | 84,2 |
| CN | 75,4 |
| CO | 50,3 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 74,9 |
| US | 90,9 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 86,8 |
| US | 139,4 |
| ZZ | 101,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

50,3

MA

91,7

MK

45,6

TR

93,5

ZZ

70,3

0707 00 05

EG

140,2

JO

182,1

TR

80,5

ZZ

134,3

0709 90 70

MA

81,9

TR

122,5

ZZ

102,2

0805 20 10

MA

66,3

ZZ

66,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

60,9

IL

71,5

TR

63,1

UY

58,6

ZZ

63,5

0805 50 10

AR

57,1

TR

57,7

UY

57,1

ZZ

57,3

0808 10 80

AR

74,9

AU

167,9

BR

50,3

CL

84,2

CN

75,4

CO

50,3

MK

26,7

NZ

74,9

US

90,9

ZA

114,5

ZZ

81,0

0808 20 50

CL

78,3

CN

86,8

US

139,4

ZZ

101,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1110/2010,

30. november 2010,

millega määratakse kindlaks alates 1. detsembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. detsembrist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. detsembrist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. detsembrist 2010 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. detsembrist 2010

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

15.11.2010-29.11.2010

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 212,19 | 155,57 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 219,59 | 209,59 | 189,59 | 124,83 |
| Lahe lisatasu | — | 16,79 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 27,17 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

212,19

155,57

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

219,59

209,59

189,59

124,83

Lahe lisatasu

—

16,79

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

27,17

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 18,24 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 46,62 EUR/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

18,24 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

46,62 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1111/2010,

30. november 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1087/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1087/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11 turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 310, 26.11.2010, lk 9.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. detsembrist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,56 | 0,80 |
| 1701 99 10 (2) | 55,56 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,56 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,56 | 0,19 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

58,48

0,00

1701 11 90 (1)

58,48

0,00

1701 12 10 (1)

58,48

0,00

1701 12 90 (1)

58,48

0,00

1701 91 00 (2)

55,56

0,80

1701 99 10 (2)

55,56

0,00

1701 99 90 (2)

55,56

0,00

1702 90 95 (3)

0,56

0,19

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/29

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2010/83/EL,

30. november 2010,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka napropamiid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Napropamiid kuulus nimetatud loetelusse. Komisjoni otsusega 2008/902/EÜ (4) otsustati napropamiidi direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse mitte kanda. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Napropamiid kuulus nimetatud loetelusse. Komisjoni otsusega 2008/902/EÜ (4) otsustati napropamiidi direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse mitte kanda.

| (2) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta nõudis, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(2)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta nõudis, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (3) | Taotlus esitati Taanile, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsiooni on muudetud selgemaks. Lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/902/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus esitati Taanile, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsiooni on muudetud selgemaks. Lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/902/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (4) | Taani hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. 30. juunil 2009 edastas Taani aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande märkuste tegemiseks teistele liikmesriikidele ja taotlejale ning edastas saadud märkused komisjonile. Vastavalt määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikele 1 ja komisjoni nõudmisel esitas toiduohutusamet 26. märtsil 2010 komisjonile oma järelduse napropamiidi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järelduse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning vormistasid need lõplikult 28. oktoobril 2010 komisjoni läbivaatamisaruandena napropamiidi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Taani hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. 30. juunil 2009 edastas Taani aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande märkuste tegemiseks teistele liikmesriikidele ja taotlejale ning edastas saadud märkused komisjonile. Vastavalt määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikele 1 ja komisjoni nõudmisel esitas toiduohutusamet 26. märtsil 2010 komisjonile oma järelduse napropamiidi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järelduse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning vormistasid need lõplikult 28. oktoobril 2010 komisjoni läbivaatamisaruandena napropamiidi kohta.

| (5) | Referentliikmesriigi lisaaruandes ja toiduohutusameti uues järelduses keskenduti peamiselt kaalutlustele, mis tingisid otsuse toimeainet lisasse mitte kanda. Kaalutlused olid eelkõige seotud põhjavee võimaliku saastumisega metaboliit 2-(1-naftüüloksü)propioonhappe (edaspidi „NOPA”) tõttu ning imetajatele, kalatoidulistele lindudele ja veeorganismidele tuleneva riskiga. Taotleja esitatud uutest andmetest ilmneb järgmist. Metaboliit NOPA ei ole toksikoloogilisest ega kahjuritõrje seisukohast oluline. Peale selle võib riski lindudele ja imetajatele pidada väikeseks, samas kui veeorganismidele tuleneva riski osas selgitati esitatud lisaandmete põhjal välja vastuvõetavad kasutusviisid. |
| --- | --- |

(5)

Referentliikmesriigi lisaaruandes ja toiduohutusameti uues järelduses keskenduti peamiselt kaalutlustele, mis tingisid otsuse toimeainet lisasse mitte kanda. Kaalutlused olid eelkõige seotud põhjavee võimaliku saastumisega metaboliit 2-(1-naftüüloksü)propioonhappe (edaspidi „NOPA”) tõttu ning imetajatele, kalatoidulistele lindudele ja veeorganismidele tuleneva riskiga. Taotleja esitatud uutest andmetest ilmneb järgmist. Metaboliit NOPA ei ole toksikoloogilisest ega kahjuritõrje seisukohast oluline. Peale selle võib riski lindudele ja imetajatele pidada väikeseks, samas kui veeorganismidele tuleneva riski osas selgitati esitatud lisaandmete põhjal välja vastuvõetavad kasutusviisid.

| (6) | Seega võib kaalutlused, millest tingituna otsustati ainet lisasse mitte kanda, taotleja esitatud lisaandmete alusel kõrvale jätta. Ühtegi muud lahendamata teaduslikku küsimust ei ole tõstatatud. |
| --- | --- |

(6)

Seega võib kaalutlused, millest tingituna otsustati ainet lisasse mitte kanda, taotleja esitatud lisaandmete alusel kõrvale jätta. Ühtegi muud lahendamata teaduslikku küsimust ei ole tõstatatud.

| (7) | Mitme uuringu põhjal on ilmnenud, et napropamiidi sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane lisada napropamiid direktiivi I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(7)

Mitme uuringu põhjal on ilmnenud, et napropamiidi sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane lisada napropamiid direktiivi I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

| (8) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitab teavet veekeskkonnale tuleneva riski kohta seoses fotolüüsi metaboliitide ja NOPAga ning teavet veetaimede ohustatuse riskianalüüsi kohta. |
| --- | --- |

(8)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitab teavet veekeskkonnale tuleneva riski kohta seoses fotolüüsi metaboliitide ja NOPAga ning teavet veetaimede ohustatuse riskianalüüsi kohta.

| (9) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub 1. jaanuaril 2011.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 326, 4.12.2008, lk 35.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance napropamide. EFSA Journal 2010; 8(4):1565. [lk 73]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1565. Kättesaadav veebis aadressil www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal 2010

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne.

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „315 | Napropamiid
  CASi nr: 15299-99-7 | (RS)-N,N-dietüül-2-(1-naftüüloksü)propionamiid | ≥ 930 g/kg
  (raseemiline segu)
  Asjakohane lisand
  Tolueen: mitte üle 1,4 g/kg | 1. jaanuar 2011 | 31. detsember 2020 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. oktoobril 2010 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees napropamiidi kohta lõplikult vormistatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  — | kasutajate ohutusele: kasutustingimustes tuleb vajaduse korral ette näha piisavad isikukaitsevahendid; |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„315

Napropamiid

CASi nr: 15299-99-7

(RS)-N,N-dietüül-2-(1-naftüüloksü)propionamiid

≥ 930 g/kg

(raseemiline segu)

Asjakohane lisand

Tolueen: mitte üle 1,4 g/kg

1. jaanuar 2011

31. detsember 2020

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. oktoobril 2010 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees napropamiidi kohta lõplikult vormistatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

—

kasutajate ohutusele: kasutustingimustes tuleb vajaduse korral ette näha piisavad isikukaitsevahendid;

| — | veeorganismide kaitsele: loa andmise tingimused peavad vajaduse korral sisaldama riskide vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid; |
| --- | --- |

—

veeorganismide kaitsele: loa andmise tingimused peavad vajaduse korral sisaldama riskide vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid;

| — | tarbijate ohutusele seoses metaboliit 2-(1-naftüüloksü)propioonhappe (edaspidi „NOPA”) sisaldusega põhjavees. |
| --- | --- |

—

tarbijate ohutusele seoses metaboliit 2-(1-naftüüloksü)propioonhappe (edaspidi „NOPA”) sisaldusega põhjavees.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2012 pinnavee fotolüüsi metaboliitide ja metaboliit NOPAga kokkupuutumise hindamist kinnitava teabe ning teabe veetaimede ohustatuse riskianalüüsi kohta.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

OTSUSED

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/32

---

KOMISJONI OTSUS,

30. november 2010,

Eesti makseasutuse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2009. eelarveaastal rahastatud maaelu arendamise meetmete kuludega

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8275 all)

(Ainult eestikeelne tekst on autentne)

(2010/729/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikleid 30 ja 39,

pärast konsulteerimist põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2010/257/EL (2) kontrolliti ja kiideti heaks kõigi makseasutuste 2009. eelarveaasta raamatupidamisarvestused, v.a Eesti makseasutus PRIA. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2010/257/EL (2) kontrolliti ja kiideti heaks kõigi makseasutuste 2009. eelarveaasta raamatupidamisarvestused, v.a Eesti makseasutus PRIA.

| (2) | Pärast uute andmete esitamist ning lisakontrolli võib komisjon nüüd vastu võtta otsuse Eesti makseasutuse PRIA esitatud ja maaelu arengu meetmete kuludega seotud raamatupidamisarvestuse õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Pärast uute andmete esitamist ning lisakontrolli võib komisjon nüüd vastu võtta otsuse Eesti makseasutuse PRIA esitatud ja maaelu arengu meetmete kuludega seotud raamatupidamisarvestuse õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kohta.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastu võetavate otsuste kohaldamist, millega ühendus ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastu võetavate otsuste kohaldamist, millega ühendus ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Eesti makseasutuse PRIA raamatupidamisarvestus seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2009. eelarveaastal rahastatud maaelu arendamise meetmete kuludega on kontrollitud ja heaks kiidetud.

Käesoleva otsuse kohaselt kõnealuselt liikmesriigilt tagasi nõutavad või talle makstavad summad, mis seonduvad Eestis kohaldatavate maaelu arengu meetmetega, on esitatud I ja II lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 112, 5.5.2010, lk 10.

2

---

I LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

2009. EELARVEAASTA – EAGFI MAAELU ARENDAMISE KULUD UUTES LIIKMESRIIKIDES

Liikmesriigilt tagasi nõutav või liikmesriigile makstav summa

| LR | | 2009 – Makseasutuste kulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on | Kokku a + b | Vähendamised | Kokku | Liikmesriigile eelarveaasta eest hüvitatud vahemaksed | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kontrollitud | otsusest välja jäetud |
| = aastaaruandes deklareeritud kulud | = liikmesriigile eelarveaasta eest hüvitatud vahemaksete kogusumma |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f |
| EE | EUR | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 |

LR

2009 – Makseasutuste kulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on

Kokku a + b

Vähendamised

Kokku

Liikmesriigile eelarveaasta eest hüvitatud vahemaksed

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (1)

kontrollitud

otsusest välja jäetud

= aastaaruandes deklareeritud kulud

= liikmesriigile eelarveaasta eest hüvitatud vahemaksete kogusumma

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

EE

EUR

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

---

(1)  Kuna makseid on tehtud 95 % ulatuses rahastamiskavast, siis tehakse lõplik arvestus programmi lõpetamisel.

---

II LISA

EAGF MAAELU ARENDAMISE MEETME KONTROLLITUD JA HEAKSKIIDETUD KULUD UUTES LIIKMESRIIKIDES 2009. AASTAL

AASTAARUANNETE JA KULUDEKLARATSIOONIDE VAHELINE ERINEVUS

EESTI

| Nr | Meetmed | 2009. aasta kulud I lisa veerg a | Vähendamised I lisa veerg d | 2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Ebasoodsamad piirkonnad | –4 309,58 | | –4 309,58 |
| 2 | Põllumajanduse keskkonnapoliitika | 2 277 454,54 | | 2 277 454,54 |
| 3 | Põllumajandusmaa metsastamine | –3 217,50 | | –3 217,50 |
| 4 | Toetus peamiselt oma tarbeks tootvatele taludele | –40 203,13 | | –40 203,13 |
| 5 | Standardite järgimine | – 187 999,27 | | – 187 999,27 |
| 6 | Täiendavad otsetoetused | 1 506,86 | | 1 506,86 |
| 7 | Tehniline abi | 2 307,41 | | 2 307,41 |
| 8 | Sapard | 0,00 | | 0,00 |
| 9 | Natura 2000 | 675 686,39 | | 675 686,39 |
| | Kokku | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 |

Nr

Meetmed

2009. aasta kulud I lisa veerg a

Vähendamised I lisa veerg d

2009. aasta kontrollitud ja heaks kiidetud I lisa veerg e

i

ii

iii = i + ii

1

Ebasoodsamad piirkonnad

–4 309,58

–4 309,58

2

Põllumajanduse keskkonnapoliitika

2 277 454,54

2 277 454,54

3

Põllumajandusmaa metsastamine

–3 217,50

–3 217,50

4

Toetus peamiselt oma tarbeks tootvatele taludele

–40 203,13

–40 203,13

5

Standardite järgimine

– 187 999,27

– 187 999,27

6

Täiendavad otsetoetused

1 506,86

1 506,86

7

Tehniline abi

2 307,41

2 307,41

8

Sapard

0,00

0,00

9

Natura 2000

675 686,39

675 686,39

Kokku

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

---

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/35

---

KOMISJONI OTSUS,

30. november 2010,

Saksamaa makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) eelarveaastal 2009 rahastatud kuludega

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8277 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2010/730/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artiklit 30 ja artikli 32 lõiget 8,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2010/258/EL (2) on kontrollitud ja heaks kiidetud kõigi makseasutuste eelarveaasta 2009 raamatupidamisarvestus, v.a Saksamaa makseasutused Baden-Württemberg, Hessen, IBH ja Helaba, Itaalia makseasutused AGEA ja ARBEA ning Rumeenia makseasutus PIAA. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2010/258/EL (2) on kontrollitud ja heaks kiidetud kõigi makseasutuste eelarveaasta 2009 raamatupidamisarvestus, v.a Saksamaa makseasutused Baden-Württemberg, Hessen, IBH ja Helaba, Itaalia makseasutused AGEA ja ARBEA ning Rumeenia makseasutus PIAA.

| (2) | Uute esitatud andmete ning lisakontrolli põhjal võib komisjon nüüd vastu võtta otsuse Saksamaa makseasutuste Baden-Württemberg, Hessen, IBH ja Helaba raamatupidamisarvestuse õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Uute esitatud andmete ning lisakontrolli põhjal võib komisjon nüüd vastu võtta otsuse Saksamaa makseasutuste Baden-Württemberg, Hessen, IBH ja Helaba raamatupidamisarvestuse õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kohta.

| (3) | Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (3) artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavate või liikmesriikidele makstavate summade kindlaksmääramiseks lahutatakse vastaval eelarveaastal tehtud kuumaksed lõike 1 kohaselt sama aasta kohta kinnitatud kuludest. Komisjon lahutab kõnealuse summa sellisest kuumaksest või liidab summa sellisele kuumaksele, mis on seotud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusele järgneval teisel kuul tehtud kulutustega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (3) artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavate või liikmesriikidele makstavate summade kindlaksmääramiseks lahutatakse vastaval eelarveaastal tehtud kuumaksed lõike 1 kohaselt sama aasta kohta kinnitatud kuludest. Komisjon lahutab kõnealuse summa sellisest kuumaksest või liidab summa sellisele kuumaksele, mis on seotud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusele järgneval teisel kuul tehtud kulutustega.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 katab eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 50 % asjaomane liikmesriik ja 50 % kaetakse ühenduse eelarvest, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tagajärjel algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasi nõutavate summadega on sätestatud määruses (EÜ) nr 885/2006. Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud näidistabel, mille liikmesriigid pidid 2010. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja või kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 katab eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 50 % asjaomane liikmesriik ja 50 % kaetakse ühenduse eelarvest, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tagajärjel algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasi nõutavate summadega on sätestatud määruses (EÜ) nr 885/2006. Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud näidistabel, mille liikmesriigid pidid 2010. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja või kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasi nõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub riigisisese kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasi nõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub riigisisese kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.

| (6) | Asjaomaste makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel peab komisjon võtma arvesse asjaomastelt liikmesriikidelt otsuse 2010/258/EL põhjal juba kinni peetud summasid. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomaste makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel peab komisjon võtma arvesse asjaomastelt liikmesriikidelt otsuse 2010/258/EL põhjal juba kinni peetud summasid.

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastu võetavate otsuste kohaldamist, millega ühendus ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega, |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastu võetavate otsuste kohaldamist, millega ühendus ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa makseasutuste Baden-Württemberg, Hessen, IBH ja Helaba raamatupidamisarvestus seoses Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGF) tagatisrahastust eelarveaastal 2009 rahastatud kuludega on kontrollitud ja heaks kiidetud.

Lisas on sätestatud käesoleva otsuse kohaselt asjaomastelt liikmesriikidelt tagasi nõutavad või neile makstavad summad, sealhulgas need, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõike 5 kohaldamisest.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 112, 5.5.2010, lk 17.

2

(3)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.

3

---

LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

EELARVEAASTA 2009

LIIKMESRIIKIDELT TAGASI NÕUTAVAD VÕI LIIKMESRIIKIDELE MAKSTAVAD SUMMAD

NB! Nomenklatuur 2011: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

| LR | | 2009 – makseasutuse kulud / sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on | Kokku a + b | Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised (1) | Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32 | Kokku, sh vähendamised ja peatamised | Liikmesriigile eelarveaastal tehtud maksed | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2) | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa vastavalt otsusele 2010/258/EL | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kontrollitud | otsusest välja jäetud |
| = aastaaruandes esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud | = kuudeklaratsioonides esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud kokku |
| | | a = xxxxx – A (veerg i) | b = xxxxx – A (veerg h) | c = a + b | d = xxxxx – C1 (veerg e) | e = xxxxx – ART32 | f = c + d + e | g | h = f – g | i | j = h – i |
| DE | EUR | 5 890 556 430,37 | 0,00 | 5 890 556 430,37 | –1 989 043,44 | – 478 679,88 | 5 888 088 707,05 | 5 888 016 608,23 | 72 098,82 | 57 491,30 | 14 607,52 |

LR

2009 – makseasutuse kulud / sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on

Kokku a + b

Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised (1)

Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32

Kokku, sh vähendamised ja peatamised

Liikmesriigile eelarveaastal tehtud maksed

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2)

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa vastavalt otsusele 2010/258/EL

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2)

kontrollitud

otsusest välja jäetud

= aastaaruandes esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud

= kuudeklaratsioonides esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud kokku

a = xxxxx – A (veerg i)

b = xxxxx – A (veerg h)

c = a + b

d = xxxxx – C1 (veerg e)

e = xxxxx – ART32

f = c + d + e

g

h = f – g

i

j = h – i

DE

EUR

5 890 556 430,37

0,00

5 890 556 430,37

–1 989 043,44

– 478 679,88

5 888 088 707,05

5 888 016 608,23

72 098,82

57 491,30

14 607,52

| LR | | Kulud (3) | Sihtotstarbelised tulud (3) | Suhkrufond | Artikkel 32 (= e) | Kokku (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulud (4) | Sihtotstarbelised tulud (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| DE | EUR | 31 371,26 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –16 763,74 | 14 607,52 |

LR

Kulud (3)

Sihtotstarbelised tulud (3)

Suhkrufond

Artikkel 32 (= e)

Kokku (= h)

Kulud (4)

Sihtotstarbelised tulud (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

DE

EUR

31 371,26

0,00

0,00

0,00

–16 763,74

14 607,52

---

(1)  Vähendamisi ja peatamisi on arvestatud maksesüsteemis, millele lisanduvad 2009. aasta augustis, septembris ja oktoobris ettenähtud tähtaegadest kinni pidamata jätmisest tulenevad korrektsioonid.

(2)  Liikmesriigilt tagasi nõutavate või liikmesriigile makstavate summade arvutamisel on arvestatud aastase kontrollitud ja kinnitatud kuludeklaratsiooni kogusummat (veerg a) või käesolevast otsusest eraldatud igakuiste kuludeklaratsioonide kogusummat (veerg b).

Kohaldatav vahetuskurss: komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 7 lõige 2.

(3)  Kui sihtotstarbeliste tulude osa on liikmesriigi kasuks, tuleb see deklareerida 05 07 01 06 all.

(4)  Kui suhkrufondi sihtotstarbeliste tulude osa on liikmesriigi kasuks, tuleb see deklareerida 05 02 16 02 all.

NB! Nomenklatuur 2011: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/38

---

KOMISJONI OTSUS,

30. november 2010,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta) rakendamist käsitlevate aruannete esitamiseks kasutatav küsimustik

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8279 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/731/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta), (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta) rakendamist käsitlevate aruannete koostamiseks kasutatav esimene küsimustik kehtestati komisjoni otsusega 2006/329/EÜ (2). See küsimustik hõlmas aruandeperioodi 2006–2008, viimane aasta kaasa arvatud. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta) rakendamist käsitlevate aruannete koostamiseks kasutatav esimene küsimustik kehtestati komisjoni otsusega 2006/329/EÜ (2). See küsimustik hõlmas aruandeperioodi 2006–2008, viimane aasta kaasa arvatud.

| (2) | Direktiivi 2000/76/EÜ rakendamise ja esimese küsimustiku kasutamise käigus saadud kogemusi silmas pidades tuleks perioodiks 2009–2011 vastu võtta uus küsimustik. Selguse huvides tuleks otsus 2006/329/EÜ asendada. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2000/76/EÜ rakendamise ja esimese küsimustiku kasutamise käigus saadud kogemusi silmas pidades tuleks perioodiks 2009–2011 vastu võtta uus küsimustik. Selguse huvides tuleks otsus 2006/329/EÜ asendada.

| (3) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu 23. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/692/EMÜ (teatavate keskkonnaalaste direktiivide rakendamise aruannete ühtlustamise ja ratsionaliseerimise kohta) (3) artiklis 6 esitatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu 23. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/692/EMÜ (teatavate keskkonnaalaste direktiivide rakendamise aruannete ühtlustamise ja ratsionaliseerimise kohta) (3) artiklis 6 esitatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid kasutavad lisas esitatud küsimustikku direktiivi 2000/76/EÜ rakendamist käsitlevate aruannete esitamiseks.

2.   Esitatavad aruanded hõlmavad ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2011.

Artikkel 2

Otsus 2006/329/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91.

1

(2)  ELT L 121, 6.5.2006, lk 38.

2

(3)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48.

3

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI 2000/76/EÜ (JÄÄTMETE PÕLETAMISE KOHTA) RAKENDAMIST KÄSITLEV KÜSIMUSTIK

Üldised märkused

Direktiivi 2000/76/EÜ kohane teine küsimustik hõlmab ajavahemikku 2009 kuni 2011. Arvestades direktiivi rakendamise käigus omandatud kogemusi ja juba esimese küsimustikuga kogutud teavet, keskendutakse käesolevas küsimustikus direktiivi tegeliku rakendamise ajal liikmesriikides toimunud muutustele ja arengusuundadele.

Järjepidevuse tagamiseks ning selleks, et vastuseid oleks võimalik eelmistega võrrelda, ei muudetud käesoleva küsimustiku koostamisel otsuses 2006/329/EÜ kasutatud üldist lähenemisviisi. Juhul, kui küsimus sarnaneb eelmise küsimustiku küsimusega ning olukord ei ole muutunud, võib lihtsalt osutada varasemale vastusele. Kui olukord on muutunud, tuleb seda kirjeldada uues vastuses.

Komisjonil on kavas kasutada ReportNeti platvormi (või vajaduse korral selle järglast), et teha liikmesriikidele kättesaadavaks esimesel küsimustikul põhinev elektrooniline aruandlusvahend. Seega soovitab komisjon tungivalt kasutada seda platvormi kõnealuse aruandlusnõude täitmiseks, et vähendada töökoormust ning kiirendada vastuste analüüsi.

1.   Põletusrajatiste ja lubade arv

| 1.1. | Palun esitage järgmine teave direktiivi 2000/76/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate rajatiste (eraldi põletus- ja koospõletusrajatiste kaupa) ning neile väljastatud lubade ja lubatud võimsuste kohta:






  a) | põletusrajatiste arv: |
| --- | --- | --- |

1.1.

Palun esitage järgmine teave direktiivi 2000/76/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate rajatiste (eraldi põletus- ja koospõletusrajatiste kaupa) ning neile väljastatud lubade ja lubatud võimsuste kohta:

a)

põletusrajatiste arv:

| b) | artikli 4 lõike 1 kohaselt väljastatud lubade arv; |
| --- | --- |

b)

artikli 4 lõike 1 kohaselt väljastatud lubade arv;

| c) | põlemisel eralduvat soojust ära kasutavate põletusrajatiste arv; |
| --- | --- |

c)

põlemisel eralduvat soojust ära kasutavate põletusrajatiste arv;

| d) | jäätmete põletamise lubatud koguvõimsus (tonni aastas) (valikuline). |
| --- | --- |

d)

jäätmete põletamise lubatud koguvõimsus (tonni aastas) (valikuline).

| 1.2. | Palun koostage kõigi direktiivi 2000/76/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate põletusrajatiste loend, esitades järgmise teabe iga sellise rajatise kohta, mille võimsus ületab 2 tonni tunnis:






  a) | kas tegemist on põletus- või koospõletusrajatisega ning viimase puhul ka rajatise tüüp (tsemendiahi, põletuskäitis, direktiivi 2000/76/EÜ II lisa punktis II.1 või punktis II.2 nimetamata muu tööstusrajatis); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Palun koostage kõigi direktiivi 2000/76/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate põletusrajatiste loend, esitades järgmise teabe iga sellise rajatise kohta, mille võimsus ületab 2 tonni tunnis:

a)

kas tegemist on põletus- või koospõletusrajatisega ning viimase puhul ka rajatise tüüp (tsemendiahi, põletuskäitis, direktiivi 2000/76/EÜ II lisa punktis II.1 või punktis II.2 nimetamata muu tööstusrajatis);

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (1) II lisa punktis R1 esitatud kirjeldusele vastavate selliste põletusrajatiste puhul, kus viiakse läbi taaskasutamistoiminguid: põletusrajatise energiatõhusus, mis on arvutatud direktiivi 2008/98/EÜ II lisa punkti R1 joonealuses märkuses esitatud valemi abil. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (1) II lisa punktis R1 esitatud kirjeldusele vastavate selliste põletusrajatiste puhul, kus viiakse läbi taaskasutamistoiminguid: põletusrajatise energiatõhusus, mis on arvutatud direktiivi 2008/98/EÜ II lisa punkti R1 joonealuses märkuses esitatud valemi abil.

2.   Kirjeldage artiklis 3 esitatud mõistetega seotud probleeme, mis tekivad direktiivi 2000/76/EÜ rakendamisel. Esitage täpne teave iga probleemse mõiste kohta.

3.   Kas mõnele liikuvale rajatisele on antud luba direktiivi 2000/76/EÜ alusel?

4.   Palun märkige iga koospõletusrajatise tüübi (tsemendiahi, põletuskäitis, II lisa punktis II.1 või punktis II.2 nimetamata muu tööstusrajatis) kohta eraldi, milliseid jäätmeliike on seal koospõletatud.

Palun märkige Euroopa jäätmeloendi koodid (valikuline).

Palun nimetage selliste koospõletamiseks kasutatavate rajatiste lubatud võimsus (valikuline).

5.   Mitme koospõletusrajatise suhtes kohaldatakse direktiivi 2000/76/EÜ V lisas esitatud heite piirväärtusi (st rajatised, kus koospõletatakse töötlemata olmejäätmeid või kus enam kui 40 % eraldunud soojusest tuleb ohtlike jäätmete põletamisest)?

6.   Millised tingimused on loaandmismenetlusega kehtestatud:

| a) | töödeldavate ohtlike jäätmete koguste ja liikide suhtes? |
| --- | --- |

a)

töödeldavate ohtlike jäätmete koguste ja liikide suhtes?

| b) | töötlemist vajavate ohtlike jäätmete väikseimate ja suurimate koguste suhtes? |
| --- | --- |

b)

töötlemist vajavate ohtlike jäätmete väikseimate ja suurimate koguste suhtes?

| c) | lubatud ohtlike jäätmete kütteväärtuse suhtes? |
| --- | --- |

c)

lubatud ohtlike jäätmete kütteväärtuse suhtes?

| d) | saasteainete, nt polüklooritud bifenüüli, pentaklorofenooli, kloori, fluori, väävli, raskemetallide sisalduse piirangute suhtes? |
| --- | --- |

d)

saasteainete, nt polüklooritud bifenüüli, pentaklorofenooli, kloori, fluori, väävli, raskemetallide sisalduse piirangute suhtes?

7.   Millised jäätmed on representatiivsete proovide võtmiseks „sobimatud”?

8.   Kas seoses ahjugaasi viibeaegu ja temperatuure käsitlevate direktiivi 2000/76/EÜ artikli 6 lõigete 1 ja 2 kohaste tingimustega on vastavalt artikli 6 lõikele 4 olemas luba kalduda kõrvale osutatud käitamistingimustest? Kui jah, märkige palun:

| a) | mitu sellist luba on antud? |
| --- | --- |

a)

mitu sellist luba on antud?

| b) | andmete olemasolu korral kirjeldage palun mitme representatiivse juhtumi puhul erandite tegemise põhjusi ning esitage järgmine teave:






  i) | põletusrajatise võimsus; |
| --- | --- | --- |

b)

andmete olemasolu korral kirjeldage palun mitme representatiivse juhtumi puhul erandite tegemise põhjusi ning esitage järgmine teave:

i)

põletusrajatise võimsus;

| ii) | kas see kehtib artikli 3 punkti 6 kohase „olemasoleva” rajatise või uue rajatise kohta; |
| --- | --- |

ii)

kas see kehtib artikli 3 punkti 6 kohase „olemasoleva” rajatise või uue rajatise kohta;

| iii) | põletatavate jäätmete liik; |
| --- | --- |

iii)

põletatavate jäätmete liik;

| iv) | kuidas tagatakse, et jääkide kogus ja orgaaniliste saasteainete sisaldus neis ei ületa taset, mis kehtib sellise rajatise puhul, mille suhtes ei ole erandit kehtestatud; |
| --- | --- |

iv)

kuidas tagatakse, et jääkide kogus ja orgaaniliste saasteainete sisaldus neis ei ületa taset, mis kehtib sellise rajatise puhul, mille suhtes ei ole erandit kehtestatud;

| v) | loas sätestatud käitamistingimused; |
| --- | --- |

v)

loas sätestatud käitamistingimused;

| vi) | heite piirväärtused, mida rajatis peab järgima. |
| --- | --- |

vi)

heite piirväärtused, mida rajatis peab järgima.

9.   Milliseid meetmeid rakendatakse põletusrajatiste suhtes (lisaks artikli 12 lõike 2 kohaselt nõutavale aruandele) tagamaks, et rajatisi projekteeritakse, seadmestatakse, ehitatakse ja käitatakse nii, et direktiivi 2000/76/EÜ V lisas sätestatud heite piirväärtusi ei ületata?

10.   Milliseid meetmeid rakendatakse koospõletusrajatiste suhtes (lisaks artikli 12 lõike 2 kohaselt nõutavale aruandele) tagamaks, et rajatisi projekteeritakse, seadmestatakse, ehitatakse ja käitatakse nii, et direktiivi 2000/76/EÜ II lisas sätestatud heite piirväärtusi ei ületata?

11.   Kas jäätmete koospõletamiseks kasutatavate tsemendiahjude puhul on II lisa punkti II.1 kohaselt tehtud erandeid lämmastikoksiidide, tolmu, vääveldioksiidi või summaarse orgaanilise süsiniku lubatud heitkoguste suhtes? Kui jah, märkige palun:

| a) | mitu erandit on tehtud; |
| --- | --- |

a)

mitu erandit on tehtud;

| b) | andmete olemasolu korral kirjeldage palun mitme representatiivse juhtumi puhul erandite tegemise põhjusi ning esitage järgmine teave:






  i) | põletusrajatise võimsus; |
| --- | --- | --- |

b)

andmete olemasolu korral kirjeldage palun mitme representatiivse juhtumi puhul erandite tegemise põhjusi ning esitage järgmine teave:

i)

põletusrajatise võimsus;

| ii) | kas see kehtib olemasoleva või uue rajatise kohta (võttes arvesse direktiivi 2000/76/EÜ artikli 20 lõiget 3); |
| --- | --- |

ii)

kas see kehtib olemasoleva või uue rajatise kohta (võttes arvesse direktiivi 2000/76/EÜ artikli 20 lõiget 3);

| iii) | koospõletatavate jäätmete liik; |
| --- | --- |

iii)

koospõletatavate jäätmete liik;

| iv) | heite piirväärtused, mida rajatised peavad järgima; |
| --- | --- |

iv)

heite piirväärtused, mida rajatised peavad järgima;

| v) | loas sätestatud muud käitamistingimused. |
| --- | --- |

v)

loas sätestatud muud käitamistingimused.

12.   Kas põletus- ja koospõletusrajatistest õhku väljutatava heite suhtes on vajaduse korral kehtestatud II või V lisas esitatud väärtustest erinevaid heite piirväärtusi? Kui jah ning selle kohta on andmeid, nimetage palun:

| a) | rajatised, mille suhtes neid kohaldatakse, st põletus- või koospõletusrajatised ning viimaste puhul ka rajatise tüüp; |
| --- | --- |

a)

rajatised, mille suhtes neid kohaldatakse, st põletus- või koospõletusrajatised ning viimaste puhul ka rajatise tüüp;

| b) | millised neist rajatistest on uued või olemasolevad; |
| --- | --- |

b)

millised neist rajatistest on uued või olemasolevad;

| c) | saasteained, mille suhtes piirväärtusi kohaldatakse, ja kehtestatud piirväärtused; |
| --- | --- |

c)

saasteained, mille suhtes piirväärtusi kohaldatakse, ja kehtestatud piirväärtused;

| d) | miks neid piirväärtusi kohaldatakse; |
| --- | --- |

d)

miks neid piirväärtusi kohaldatakse;

| e) | selliste saasteainete heite jälgimise kord (korrapärane või ebakorrapärane ning viimasel juhul ka jälgimise sagedus). |
| --- | --- |

e)

selliste saasteainete heite jälgimise kord (korrapärane või ebakorrapärane ning viimasel juhul ka jälgimise sagedus).

13.   Kuidas tehakse direktiivi 2000/76/EÜ IV lisas loetletud saasteainete puhul kindlaks heite piirväärtused suitsugaasi puhastusseadmetes tekkiva heitvee veekeskkonda laskmise korral? Palun märkige juhtumid, kus vastavate saasteainete heite piirväärtused erinevad IV lisas esitatud piirväärtustest.

14.   Kui lisaks IV lisas nimetatud saasteainetele on heite piirväärtusi kehtestatud ka teiste vette lastavate saasteainete suhtes, siis:

| a) | millistes rajatistes neid kohaldatakse (st põletus- või koospõletusrajatistes, uutes või olemasolevates rajatistes)? |
| --- | --- |

a)

millistes rajatistes neid kohaldatakse (st põletus- või koospõletusrajatistes, uutes või olemasolevates rajatistes)?

| b) | milliste saasteainete suhtes neid kohaldatakse ja millised on kehtestatud piirväärtused? |
| --- | --- |

b)

milliste saasteainete suhtes neid kohaldatakse ja millised on kehtestatud piirväärtused?

| c) | miks neid piirväärtusi kohaldatakse? |
| --- | --- |

c)

miks neid piirväärtusi kohaldatakse?

15.   Millised järelevalve parameetrid (pH-väärtus, temperatuur, vooluhulk jne) on loaandmismenetluse raames kehtestatud heitvee suhtes?

16.   Millised tingimused on kehtestatud pinnase, pinna- või põhjavee kaitse tagamiseks artikli 8 lõike 7 kohaselt?

17.   Milliseid kriteeriume kasutatakse tagamaks, et vee hoiumahud on piisavad, et veest saaks proove võtta ja et seda saaks enne väljutamist vajaduse korral töödelda?

18.   Millised üldmeetmed on võetud, et vähendada põletus- või koospõletusrajatistes tekkivate jääkide kogust ja kahjulikkust?

19.   Kas loa kohased õhusaasteainete mõõtmist ja käitamisnäitajaid käsitlevad nõuded langevad kokku artikli 11 lõikes 2 sätestatud nõuetega? Kui ei, esitage palun järgmine teave:

| a) | artikli 11 lõike 2 nõuetest kõrvale kaldumise põhjus, osutades artikli 11 lõigetes 4 kuni 7 nimetatud võimalikele eranditele; |
| --- | --- |

a)

artikli 11 lõike 2 nõuetest kõrvale kaldumise põhjus, osutades artikli 11 lõigetes 4 kuni 7 nimetatud võimalikele eranditele;

| b) | kõnealune saasteaine või parameeter ning mõõtmisnõuded. |
| --- | --- |

b)

kõnealune saasteaine või parameeter ning mõõtmisnõuded.

20.   Kas loa kohased veesaasteainete mõõtmist käsitlevad nõuded langevad kokku artikli 11 lõigetes 14 ja 15 sätestatud nõuetega? Kui ei, esitage palun järgmine teave:

| a) | artikli 11 lõigete 14 ja 15 nõuetest kõrvale kaldumise põhjus; |
| --- | --- |

a)

artikli 11 lõigete 14 ja 15 nõuetest kõrvale kaldumise põhjus;

| b) | kõnealune saasteaine/parameeter ning mõõtmisnõuded. |
| --- | --- |

b)

kõnealune saasteaine/parameeter ning mõõtmisnõuded.

21.   Millised tingimused on loaandmismenetlusega kehtestatud, et tagada õhku väljutatavaid heiteid käsitlevate järgmiste sätete järgimine:

| a) | artikli 11 lõige 8; |
| --- | --- |

a)

artikli 11 lõige 8;

| b) | artikli 11 lõige 9; |
| --- | --- |

b)

artikli 11 lõige 9;

| c) | artikli 11 lõige 11; |
| --- | --- |

c)

artikli 11 lõige 11;

| d) | artikli 11 lõige 12; |
| --- | --- |

d)

artikli 11 lõige 12;

| e) | artikli 11 lõikes 10 sätestatud vastavustingimused. |
| --- | --- |

e)

artikli 11 lõikes 10 sätestatud vastavustingimused.

22.   Millised tingimused on loaandmismenetlusega kehtestatud, et tagada vette väljutatavaid heiteid käsitlevate järgmiste sätete järgimine:

| a) | artikli 11 lõige 9; |
| --- | --- |

a)

artikli 11 lõige 9;

| b) | artikli 11 lõikes 16 sätestatud vastavustingimused. |
| --- | --- |

b)

artikli 11 lõikes 16 sätestatud vastavustingimused.

23.   Palun kirjeldage kõiki ametlikke juhendeid, mis on koostatud heite valideeritud keskmiste päevaväärtuste arvutamiseks (artikli 11 lõige 11). Lisage võimaluse korral veebilink.

24.   Kuidas teavitatakse pädevat asutust heite piirväärtuse ületamisest?

25.   Milliseid meetmeid võetakse, et tagada üldsuse osalemine loaandmismenetluses (uute ja/või uuendatud lubade puhul)? Palun esitage andmed vähemalt järgmiste aspektide kohta:

| a) | milline asutus avalikustab loataotluse; |
| --- | --- |

a)

milline asutus avalikustab loataotluse;

| b) | millise ajavahemiku jooksul on üldsusel võimalik arvamusi esitada; |
| --- | --- |

b)

millise ajavahemiku jooksul on üldsusel võimalik arvamusi esitada;

| c) | milline asutus avalikustab lõpliku otsuse. |
| --- | --- |

c)

milline asutus avalikustab lõpliku otsuse.

26.   Seoses teabe kättesaadavusega loaandmismenetluse ajal:

| a) | kas teatav keskkonnaküsimustega seotud teave taotluse, otsuste tegemise ja sellele järgneva loa andmise kohta ei ole avalik või on ainult osaliselt kättesaadav? Kui jah, täpsustage, milline teave; |
| --- | --- |

a)

kas teatav keskkonnaküsimustega seotud teave taotluse, otsuste tegemise ja sellele järgneva loa andmise kohta ei ole avalik või on ainult osaliselt kättesaadav? Kui jah, täpsustage, milline teave;

| b) | kui andmed on kättesaadavad või osaliselt kättesaadavad, täpsustage palun, kas sellist teavet saab tasuta ning kui ei, märkige kehtestatud tasu suurus ja millistel tingimustel seda tasu kohaldatakse. |
| --- | --- |

b)

kui andmed on kättesaadavad või osaliselt kättesaadavad, täpsustage palun, kas sellist teavet saab tasuta ning kui ei, märkige kehtestatud tasu suurus ja millistel tingimustel seda tasu kohaldatakse.

27.   Milliseid meetmeid rakendatakse selliste põletus- ja koospõletusrajatiste puhul, mille nimivõimsus on vähemalt kaks tonni tunnis, et käitaja esitaks pädevale asutusele rajatise toimimist ja järelevalvet käsitleva aastaaruande?

28.   Kui aastaaruanne esitatakse, siis:

| a) | millist teavet see sisaldab? |
| --- | --- |

a)

millist teavet see sisaldab?

| b) | kuidas on üldsusel võimalik selle aruandega tutvuda? |
| --- | --- |

b)

kuidas on üldsusel võimalik selle aruandega tutvuda?

29.   Kuidas on avalikult tähistatud sellised põletus- või koospõletusrajatised, mille nimivõimsus on väiksem kui kaks tonni tunnis?

30.   Millised tingimused on loaga kehtestatud, et kontrollida põletus- või koospõletusrajatise tööd ebatavaliste tööolukordade (st seisakute, heitetõrje- või jälgimisseadmete häirete või rikete) ajal?

31.   Milline on põletamise ja koospõletamise puhul ebatavalise tööolukorra pikim lubatud kestus enne, kui rajatise töö tuleb peatada:

| a) | pikim lubatud periood, mille jooksul ületatakse heite piirväärtusi; |
| --- | --- |

a)

pikim lubatud periood, mille jooksul ületatakse heite piirväärtusi;

| b) | heite piirväärtuste ületamise perioodide pikim lubatud kumulatiivne kestus ühe aasta jooksul. |
| --- | --- |

b)

heite piirväärtuste ületamise perioodide pikim lubatud kumulatiivne kestus ühe aasta jooksul.

32.   Muud märkused.

---

(1)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

---

| 1.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 315/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 315/43

---

KOMISJONI OTSUS,

30. november 2010,

millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguse ja zoonooside likvideerimise ning seire muudetud kavad 2010. aastaks ja muudetakse otsust 2009/883/EÜ kõnealuse otsusega heakskiidetud kavade puhul antava liidu rahalise toetuse osas

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8290 all)

(2010/732/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 27 lõikeid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2009/470/EÜ on kehtestatud liidu rahalise toetuse andmise kord loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, kontrollimise ja seirekavade puhul. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2009/470/EÜ on kehtestatud liidu rahalise toetuse andmise kord loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, kontrollimise ja seirekavade puhul.

| (2) | Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta otsusega 2008/341/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse kriteeriumid, millele peavad vastama teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklikud likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid) (2) on ette nähtud, et otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikes 1 sätestatud meetmetena heakskiidu saamiseks peavad liikmesriikide esitatud likvideerimis-, tõrje- ja seirekavad vastama vähemalt otsuse 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta otsusega 2008/341/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse kriteeriumid, millele peavad vastama teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklikud likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid) (2) on ette nähtud, et otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikes 1 sätestatud meetmetena heakskiidu saamiseks peavad liikmesriikide esitatud likvideerimis-, tõrje- ja seirekavad vastama vähemalt otsuse 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele.

| (3) | Komisjoni 26. novembri 2009. aasta otsusega 2009/883/EÜ (millega kiidetakse heaks liikmesriikide 2010. aastaks ja järgnevateks aastateks esitatud aastased ja mitmeaastased kavad ning ühenduse rahaline toetus teatavate loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks) (3) on heaks kiidetud teatavate riikide kavad ning kehtestatud liidu rahalise toetuse kavandatav maksimumsumma ja määr igale liikmesriigi esitatud kavale. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 26. novembri 2009. aasta otsusega 2009/883/EÜ (millega kiidetakse heaks liikmesriikide 2010. aastaks ja järgnevateks aastateks esitatud aastased ja mitmeaastased kavad ning ühenduse rahaline toetus teatavate loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks) (3) on heaks kiidetud teatavate riikide kavad ning kehtestatud liidu rahalise toetuse kavandatav maksimumsumma ja määr igale liikmesriigi esitatud kavale.

| (4) | Komisjon on hinnanud liikmesriikide esitatud aruandeid kavadega seotud kulude kohta. Kõnealuse hinnangu tulemustest järeldub, et teatavad liikmesriigid ei kasuta täielikult ära 2010. aastaks eraldatud vahendeid, samal ajal kui teised ületavad eraldatud summa. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on hinnanud liikmesriikide esitatud aruandeid kavadega seotud kulude kohta. Kõnealuse hinnangu tulemustest järeldub, et teatavad liikmesriigid ei kasuta täielikult ära 2010. aastaks eraldatud vahendeid, samal ajal kui teised ületavad eraldatud summa.

| (5) | Enamikus liikmesriikides on marutaudi likvideerimise kavad jõudmas eesmärgi täitmiseni – kõrvaldada marutaudi oht inimeste ja loomade tervisele. On asjakohane anda nendele kavadele täiendavat rahalist toetust, suurendades rahastamise määra, et tugevdada liikmesriikide pingutusi kõnealuse haiguse võimalikult kiireks likvideerimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Enamikus liikmesriikides on marutaudi likvideerimise kavad jõudmas eesmärgi täitmiseni – kõrvaldada marutaudi oht inimeste ja loomade tervisele. On asjakohane anda nendele kavadele täiendavat rahalist toetust, suurendades rahastamise määra, et tugevdada liikmesriikide pingutusi kõnealuse haiguse võimalikult kiireks likvideerimiseks.

| (6) | Liikmesriigid on teatanud komisjonile, et veistele tehtavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seiretestide puhul viimastel aastatel kohaldatud maksimaalsed hüvitussummad ei ole enam realistlikud. Komisjon uuris teemat ning jõudis järeldusele, et on asjakohane tõsta nende testide maksimaalset hüvitussummat, et võtta paremini arvesse tegelikke kulusid, mida liikmesriigid nende testide tegemisel kannavad. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid on teatanud komisjonile, et veistele tehtavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seiretestide puhul viimastel aastatel kohaldatud maksimaalsed hüvitussummad ei ole enam realistlikud. Komisjon uuris teemat ning jõudis järeldusele, et on asjakohane tõsta nende testide maksimaalset hüvitussummat, et võtta paremini arvesse tegelikke kulusid, mida liikmesriigid nende testide tegemisel kannavad.

| (7) | Seepärast tuleks mitme riikliku kava puhul antavat liidu rahalist toetust kohandada. On asjakohane jaotada vahendid ümber nende riiklike kavade arvelt, mille puhul ei kasutata eraldisi täielikult ära, ja kanda need üle kavadele, mis tõenäoliselt ületavad eraldisi. Ümberjaotamine peab põhinema viimasel teabel asjaomase liikmesriigi tegelike kulude kohta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks mitme riikliku kava puhul antavat liidu rahalist toetust kohandada. On asjakohane jaotada vahendid ümber nende riiklike kavade arvelt, mille puhul ei kasutata eraldisi täielikult ära, ja kanda need üle kavadele, mis tõenäoliselt ületavad eraldisi. Ümberjaotamine peab põhinema viimasel teabel asjaomase liikmesriigi tegelike kulude kohta.

| (8) | Lisaks on Portugal esitanud muudetud kava veiste brutselloosi likvideerimiseks, Hispaania, Madalmaad, Austria ja Portugal on esitanud lammaste katarraalset palavikku endeemilistes või kõrge riskiga piirkondades käsitlevad seire ja likvideerimise muudetud kavad ning Bulgaaria ja Poola on esitanud marutaudi likvideerimise muudetud kavad. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks on Portugal esitanud muudetud kava veiste brutselloosi likvideerimiseks, Hispaania, Madalmaad, Austria ja Portugal on esitanud lammaste katarraalset palavikku endeemilistes või kõrge riskiga piirkondades käsitlevad seire ja likvideerimise muudetud kavad ning Bulgaaria ja Poola on esitanud marutaudi likvideerimise muudetud kavad.

| (9) | Komisjon on esitatud muudetud kavasid hinnanud nii veterinaaria kui ka rahalisest seisukohast lähtudes. Leiti, et kavad vastavad liidu asjakohastele veterinaariaalastele õigusaktidele ning eelkõige otsuses 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele. Seetõttu tuleks kõnealused muudetud kavad heaks kiita. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on esitatud muudetud kavasid hinnanud nii veterinaaria kui ka rahalisest seisukohast lähtudes. Leiti, et kavad vastavad liidu asjakohastele veterinaariaalastele õigusaktidele ning eelkõige otsuses 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele. Seetõttu tuleks kõnealused muudetud kavad heaks kiita.

| (10) | Seepärast tuleks otsust 2009/833/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks otsust 2009/833/EÜ vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Portugali esitatud veiste brutselloosi likvideerimise muudetud kava heakskiitmine

Kiidetakse heaks Portugali 25. mail 2010 esitatud veiste brutselloosi likvideerimise muudetud kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010.

Artikkel 2

Teatavate liikmesriikide esitatud lammaste katarraalset palavikku endeemilistes või kõrge riskiga piirkondades käsitlevate muudetud kavade heakskiitmine

Kiidetakse heaks järgmised lammaste katarraalset palavikku endeemilistes või kõrge riskiga piirkondades käsitlevad seire ja likvideerimise muudetud kavad ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010:

| a) | Hispaania 17. mail 2010 esitatud kava; |
| --- | --- |

a)

Hispaania 17. mail 2010 esitatud kava;

| b) | Madalmaade 20. septembril 2010 esitatud kava; |
| --- | --- |

b)

Madalmaade 20. septembril 2010 esitatud kava;

| c) | Austria 29. märtsil 2010 esitatud kava; |
| --- | --- |

c)

Austria 29. märtsil 2010 esitatud kava;

| d) | Portugali 12. mail 2010 esitatud kava. |
| --- | --- |

d)

Portugali 12. mail 2010 esitatud kava.

Artikkel 3

Bulgaaria ja Poola esitatud marutaudi likvideerimise muudetud kavade heakskiitmine

Kiidetakse heaks järgmised marutaudi likvideerimise muudetud kavad ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010:

| a) | Bulgaaria 29. septembril 2010 esitatud kava; |
| --- | --- |

a)

Bulgaaria 29. septembril 2010 esitatud kava;

| b) | Poola 28. septembril 2010 esitatud kava. |
| --- | --- |

b)

Poola 28. septembril 2010 esitatud kava.

Artikkel 4

Otsuse 2009/883/EÜ muudatused

Otsust 2009/883/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis b asendatakse tekst „5 000 000 eurot” tekstiga „3 600 000 eurot”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis b asendatakse tekst „5 000 000 eurot” tekstiga „3 600 000 eurot”;

| b) | punktid e ja f asendatakse järgmistega:






  „e) | Portugali puhul 1 200 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

b)

punktid e ja f asendatakse järgmistega:

„e)

Portugali puhul 1 200 000 eurot;

| f) | Ühendkuningriigi puhul 1 700 000 eurot.” |
| --- | --- |

f)

Ühendkuningriigi puhul 1 700 000 eurot.”

| 2) | Artiklis 2 asendatakse lõige 2 järgmisega:
  „2.   Liidu rahaline toetus moodustab 50 % iga lõikes 1 osutatud liikmesriigi kuludest, mis on seotud tuberkuliiniproovidega, laboritestidega ning omanikele hüvitise maksmisega kõnealuste kavade kohaselt tapetud loomade eest, ning toetuse ülemmäär on:






  a) | Iirimaa puhul 12 500 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklis 2 asendatakse lõige 2 järgmisega:

„2.   Liidu rahaline toetus moodustab 50 % iga lõikes 1 osutatud liikmesriigi kuludest, mis on seotud tuberkuliiniproovidega, laboritestidega ning omanikele hüvitise maksmisega kõnealuste kavade kohaselt tapetud loomade eest, ning toetuse ülemmäär on:

a)

Iirimaa puhul 12 500 000 eurot;

| b) | Hispaania puhul 10 100 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Hispaania puhul 10 100 000 eurot;

| c) | Itaalia puhul 2 800 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

Itaalia puhul 2 800 000 eurot;

| d) | Portugali puhul 1 000 000 eurot; |
| --- | --- |

d)

Portugali puhul 1 000 000 eurot;

| e) | Ühendkuningriigi puhul 27 000 000 eurot.” |
| --- | --- |

e)

Ühendkuningriigi puhul 27 000 000 eurot.”

| 3) | Artikli 3 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Hispaania puhul 3 000 000 eurot.” |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 3 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Hispaania puhul 3 000 000 eurot.”

| 4) | Artikli 4 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis c asendatakse tekst „1 600 000 eurot” tekstiga „1 650 000 eurot”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 4 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis c asendatakse tekst „1 600 000 eurot” tekstiga „1 650 000 eurot”;

| b) | punktis e asendatakse tekst „16 800 000 eurot” tekstiga „1 700 000 eurot”; |
| --- | --- |

b)

punktis e asendatakse tekst „16 800 000 eurot” tekstiga „1 700 000 eurot”;

| c) | punktid i ja j asendatakse järgmisega:






  „i) | Hispaania puhul 19 000 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

c)

punktid i ja j asendatakse järgmisega:

„i)

Hispaania puhul 19 000 000 eurot;

| j) | Prantsusmaa puhul 33 500 000 eurot;” |
| --- | --- |

j)

Prantsusmaa puhul 33 500 000 eurot;”

| d) | punktid l ja m asendatakse järgmisega:






  „l) | Läti puhul 20 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

d)

punktid l ja m asendatakse järgmisega:

„l)

Läti puhul 20 000 eurot;

| m) | Leedu puhul 10 000 eurot;” |
| --- | --- |

m)

Leedu puhul 10 000 eurot;”

| e) | punktis o asendatakse tekst „780 000 eurot” tekstiga „70 000 eurot”; |
| --- | --- |

e)

punktis o asendatakse tekst „780 000 eurot” tekstiga „70 000 eurot”;

| f) | punktis q asendatakse tekst „110 000 eurot” tekstiga „130 000 eurot”; |
| --- | --- |

f)

punktis q asendatakse tekst „110 000 eurot” tekstiga „130 000 eurot”;

| g) | punktis t asendatakse tekst „5 200 000 eurot” tekstiga „2 100 000 eurot”; |
| --- | --- |

g)

punktis t asendatakse tekst „5 200 000 eurot” tekstiga „2 100 000 eurot”;

| h) | punktis v asendatakse tekst „590 000 eurot” tekstiga „40 000 eurot”; |
| --- | --- |

h)

punktis v asendatakse tekst „590 000 eurot” tekstiga „40 000 eurot”;

| i) | punktid x ja y asendatakse järgmisega:






  „x) | Soome puhul 20 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

i)

punktid x ja y asendatakse järgmisega:

„x)

Soome puhul 20 000 eurot;

| y) | Rootsi puhul 850 000 eurot.” |
| --- | --- |

y)

Rootsi puhul 850 000 eurot.”

| 5) | Artikli 5 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis a asendatakse tekst „2 000 000 eurot” tekstiga „900 000 eurot”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 5 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis a asendatakse tekst „2 000 000 eurot” tekstiga „900 000 eurot”;

| b) | punktid d ja e asendatakse järgmisega:






  „d) | Taani puhul 400 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

b)

punktid d ja e asendatakse järgmisega:

„d)

Taani puhul 400 000 eurot;

| e) | Eesti puhul 25 000 eurot;” |
| --- | --- |

e)

Eesti puhul 25 000 eurot;”

| c) | punktis i asendatakse tekst „2 500 000 eurot” tekstiga „1 400 000 eurot”; |
| --- | --- |

c)

punktis i asendatakse tekst „2 500 000 eurot” tekstiga „1 400 000 eurot”;

| d) | punktis k asendatakse tekst „1 250 000 eurot” tekstiga „900 000 eurot”; |
| --- | --- |

d)

punktis k asendatakse tekst „1 250 000 eurot” tekstiga „900 000 eurot”;

| e) | punktid m ja n asendatakse järgmisega:






  „m) | Läti puhul 50 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

e)

punktid m ja n asendatakse järgmisega:

„m)

Läti puhul 50 000 eurot;

| n) | Leedu puhul 10 000 eurot;” |
| --- | --- |

n)

Leedu puhul 10 000 eurot;”

| f) | punktid t ja u asendatakse järgmisega:






  „t) | Poola puhul 4 600 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

f)

punktid t ja u asendatakse järgmisega:

„t)

Poola puhul 4 600 000 eurot;

| u) | Portugali puhul 55 000 eurot;” |
| --- | --- |

u)

Portugali puhul 55 000 eurot;”

| g) | punktid x ja y asendatakse järgmisega:






  „x) | Slovakkia puhul 600 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

g)

punktid x ja y asendatakse järgmisega:

„x)

Slovakkia puhul 600 000 eurot;

| y) | Ühendkuningriigi puhul 80 000 eurot.” |
| --- | --- |

y)

Ühendkuningriigi puhul 80 000 eurot.”

| 6) | Artikli 6 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis a asendatakse tekst „240 000 eurot” tekstiga „120 000 eurot”; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 6 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis a asendatakse tekst „240 000 eurot” tekstiga „120 000 eurot”;

| b) | punktis f asendatakse tekst „300 000 eurot” tekstiga „550 000 eurot”; |
| --- | --- |

b)

punktis f asendatakse tekst „300 000 eurot” tekstiga „550 000 eurot”;

| c) | punktis i asendatakse tekst „515 000 eurot” tekstiga „250 000 eurot”. |
| --- | --- |

c)

punktis i asendatakse tekst „515 000 eurot” tekstiga „250 000 eurot”.

| 7) | Artikli 7 lõikes 2 asendatakse tekst „450 000 eurot” tekstiga „250 000 eurot”. |
| --- | --- |

7)

Artikli 7 lõikes 2 asendatakse tekst „450 000 eurot” tekstiga „250 000 eurot”.

| 8) | Artikli 8 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis e asendatakse tekst „350 000 eurot” tekstiga „450 000 eurot”; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 8 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis e asendatakse tekst „350 000 eurot” tekstiga „450 000 eurot”;

| b) | punktis k asendatakse tekst „650 000 eurot” tekstiga „1 300 000 eurot”; |
| --- | --- |

b)

punktis k asendatakse tekst „650 000 eurot” tekstiga „1 300 000 eurot”;

| c) | punktis t asendatakse tekst „200 000 eurot” tekstiga „40 000 eurot”. |
| --- | --- |

c)

punktis t asendatakse tekst „200 000 eurot” tekstiga „40 000 eurot”.

| 9) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liidu rahaline toetus moodustab 100 % iga lõikes 1 osutatud liikmesriigi kuludest, mis on seotud määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 12 lõikes 2, kõnealuse määruse III lisa A peatüki I ja II osa punktides 1–5 ja sama määruse VII lisas osutatud loomadel kiirtestide tegemisega ning määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunkti c punktis i osutatud kinnitavate uuringute ja primaarsete molekulaarsete eristustestidega; 50 % iga liikmesriigi kuludest, mis on seotud omanikele hüvitise maksmisega BSE ja skreipi likvideerimise kava kohaselt väljapraagitud või hävitatud loomade eest, ning 50 % genotüübi määramiseks vajalike proovide analüüsimise maksumusest, ning toetuse ülemmäär on:






  a) | Belgia puhul 2 340 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu rahaline toetus moodustab 100 % iga lõikes 1 osutatud liikmesriigi kuludest, mis on seotud määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 12 lõikes 2, kõnealuse määruse III lisa A peatüki I ja II osa punktides 1–5 ja sama määruse VII lisas osutatud loomadel kiirtestide tegemisega ning määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunkti c punktis i osutatud kinnitavate uuringute ja primaarsete molekulaarsete eristustestidega; 50 % iga liikmesriigi kuludest, mis on seotud omanikele hüvitise maksmisega BSE ja skreipi likvideerimise kava kohaselt väljapraagitud või hävitatud loomade eest, ning 50 % genotüübi määramiseks vajalike proovide analüüsimise maksumusest, ning toetuse ülemmäär on:

a)

Belgia puhul 2 340 000 eurot;

| b) | Bulgaaria puhul 440 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Bulgaaria puhul 440 000 eurot;

| c) | Tšehhi Vabariigi puhul 1 380 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

Tšehhi Vabariigi puhul 1 380 000 eurot;

| d) | Taani puhul 1 420 000 eurot; |
| --- | --- |

d)

Taani puhul 1 420 000 eurot;

| e) | Saksamaa puhul 11 260 000 eurot; |
| --- | --- |

e)

Saksamaa puhul 11 260 000 eurot;

| f) | Eesti puhul 300 000 eurot; |
| --- | --- |

f)

Eesti puhul 300 000 eurot;

| g) | Iirimaa puhul 4 700 000 eurot; |
| --- | --- |

g)

Iirimaa puhul 4 700 000 eurot;

| h) | Kreeka puhul 2 000 000 eurot; |
| --- | --- |

h)

Kreeka puhul 2 000 000 eurot;

| i) | Hispaania puhul 6 480 000 eurot; |
| --- | --- |

i)

Hispaania puhul 6 480 000 eurot;

| j) | Prantsusmaa puhul 16 980 000 eurot; |
| --- | --- |

j)

Prantsusmaa puhul 16 980 000 eurot;

| k) | Itaalia puhul 7 210 000 eurot; |
| --- | --- |

k)

Itaalia puhul 7 210 000 eurot;

| l) | Küprose puhul 70 000 eurot; |
| --- | --- |

l)

Küprose puhul 70 000 eurot;

| m) | Läti puhul 360 000 eurot; |
| --- | --- |

m)

Läti puhul 360 000 eurot;

| n) | Leedu puhul 700 000 eurot; |
| --- | --- |

n)

Leedu puhul 700 000 eurot;

| o) | Luksemburgi puhul 100 000 eurot; |
| --- | --- |

o)

Luksemburgi puhul 100 000 eurot;

| p) | Ungari puhul 1 230 000 eurot; |
| --- | --- |

p)

Ungari puhul 1 230 000 eurot;

| q) | Malta puhul 30 000 eurot; |
| --- | --- |

q)

Malta puhul 30 000 eurot;

| r) | Madalmaade puhul 3 370 000 eurot; |
| --- | --- |

r)

Madalmaade puhul 3 370 000 eurot;

| s) | Austria puhul 1 510 000 eurot; |
| --- | --- |

s)

Austria puhul 1 510 000 eurot;

| t) | Poola puhul 4 930 000 eurot; |
| --- | --- |

t)

Poola puhul 4 930 000 eurot;

| u) | Portugali puhul 1 640 000 eurot; |
| --- | --- |

u)

Portugali puhul 1 640 000 eurot;

| v) | Rumeenia puhul 1 000 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Rumeenia puhul 1 000 000 eurot;

| w) | Sloveenia puhul 240 000 eurot; |
| --- | --- |

w)

Sloveenia puhul 240 000 eurot;

| x) | Slovakkia puhul 650 000 eurot; |
| --- | --- |

x)

Slovakkia puhul 650 000 eurot;

| y) | Soome puhul 610 000 eurot; |
| --- | --- |

y)

Soome puhul 610 000 eurot;

| z) | Rootsi puhul 970 000 eurot; |
| --- | --- |

z)

Rootsi puhul 970 000 eurot;

| za) | Ühendkuningriigi puhul 5 920 000 eurot.” |
| --- | --- |

za)

Ühendkuningriigi puhul 5 920 000 eurot.”

| b) | Lõike 3 punktis a asendatakse tekst „5 eurot testi kohta” tekstiga „8 eurot testi kohta”. |
| --- | --- |

b)

Lõike 3 punktis a asendatakse tekst „5 eurot testi kohta” tekstiga „8 eurot testi kohta”.

| 10) | Artikli 10 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:
  „2.   Liidu rahaline toetus moodustab 75 % iga lõikes 1 osutatud liikmesriigi kuludest kavadega seotud laboritestidele, mis on vajalikud marutaudi antigeenide või antikehade kindlakstegemiseks, marutaudiviiruse isoleerimiseks ja iseloomustamiseks, biomarkeri kindlakstegemiseks, vaktsiinisööda tiitrimiseks ning vaktsiini ja sööda ostmiseks ja levitamiseks, ning toetuse ülemmäär on järgmine:






  a) | Bulgaaria puhul 1 870 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 10 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

„2.   Liidu rahaline toetus moodustab 75 % iga lõikes 1 osutatud liikmesriigi kuludest kavadega seotud laboritestidele, mis on vajalikud marutaudi antigeenide või antikehade kindlakstegemiseks, marutaudiviiruse isoleerimiseks ja iseloomustamiseks, biomarkeri kindlakstegemiseks, vaktsiinisööda tiitrimiseks ning vaktsiini ja sööda ostmiseks ja levitamiseks, ning toetuse ülemmäär on järgmine:

a)

Bulgaaria puhul 1 870 000 eurot;

| b) | Ungari puhul 680 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Ungari puhul 680 000 eurot;

| c) | Poola puhul 7 380 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

Poola puhul 7 380 000 eurot;

| d) | Rumeenia puhul 820 000 eurot; |
| --- | --- |

d)

Rumeenia puhul 820 000 eurot;

| e) | Slovakkia puhul 490 000 eurot. |
| --- | --- |

e)

Slovakkia puhul 490 000 eurot.

3.   Lõikes 1 osutatud kavadega seotud kulud hüvitatakse liikmesriikidele keskmiselt järgmiste maksimumsummade ulatuses:

| a) | seroloogilise testi puhul: 12 eurot testi kohta; |
| --- | --- |

a)

seroloogilise testi puhul: 12 eurot testi kohta;

| b) | test tetratsükliini avastamiseks luudes: 12 eurot testi kohta; |
| --- | --- |

b)

test tetratsükliini avastamiseks luudes: 12 eurot testi kohta;

| c) | fluorestseeruvate antikehade testi (FAT) puhul: 18 eurot testi kohta.” |
| --- | --- |

c)

fluorestseeruvate antikehade testi (FAT) puhul: 18 eurot testi kohta.”

| 11) | Artikli 11 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis b asendatakse tekst „20 000 eurot” tekstiga „40 000 eurot”; |
| --- | --- | --- |

11)

Artikli 11 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis b asendatakse tekst „20 000 eurot” tekstiga „40 000 eurot”;

| b) | punktis d asendatakse tekst „1 400 000 eurot” tekstiga „650 000 eurot”. |
| --- | --- |

b)

punktis d asendatakse tekst „1 400 000 eurot” tekstiga „650 000 eurot”.

| 12) | Artiklis 12 asendatakse lõige 2 järgmisega:
  „2.   Lõikes 1 osutatud kavade puhul moodustab liidu rahaline toetus 50 % asjaomase liikmesriigi kuludest, mis on seotud laboritestidega, ning toetuse ülemmäär on:






  a) | Bulgaaria puhul 25 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklis 12 asendatakse lõige 2 järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud kavade puhul moodustab liidu rahaline toetus 50 % asjaomase liikmesriigi kuludest, mis on seotud laboritestidega, ning toetuse ülemmäär on:

a)

Bulgaaria puhul 25 000 eurot;

| b) | Ungari puhul 300 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Ungari puhul 300 000 eurot;

| c) | Poola puhul 1 000 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

Poola puhul 1 000 000 eurot;

| d) | Hispaania puhul 700 000 eurot.” |
| --- | --- |

d)

Hispaania puhul 700 000 eurot.”

| 13) | Artikli 13 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:
  „3.   Liidu rahaline toetus moodustab 75 % iga lõikes 1 ja 2 osutatud liikmesriigi kuludest kavadega seotud laboritestidele, mis on vajalikud marutaudi antigeenide või antikehade kindlakstegemiseks, marutaudiviiruse iseloomustamiseks, biomarkeri kindlakstegemiseks, vanuse kindlaksmääramiseks ja vaktsiinisööda tiitrimiseks ning vaktsiini ja sööda ostmiseks ja levitamiseks, ning toetuse ülemmäär on:






  a) | Eesti puhul 1 360 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

13)

Artikli 13 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

„3.   Liidu rahaline toetus moodustab 75 % iga lõikes 1 ja 2 osutatud liikmesriigi kuludest kavadega seotud laboritestidele, mis on vajalikud marutaudi antigeenide või antikehade kindlakstegemiseks, marutaudiviiruse iseloomustamiseks, biomarkeri kindlakstegemiseks, vanuse kindlaksmääramiseks ja vaktsiinisööda tiitrimiseks ning vaktsiini ja sööda ostmiseks ja levitamiseks, ning toetuse ülemmäär on:

a)

Eesti puhul 1 360 000 eurot;

| b) | Läti puhul 1 400 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Läti puhul 1 400 000 eurot;

| c) | Leedu puhul 540 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

Leedu puhul 540 000 eurot;

| d) | Austria puhul 200 000 eurot; |
| --- | --- |

d)

Austria puhul 200 000 eurot;

| e) | Sloveenia puhul 830 000 eurot; |
| --- | --- |

e)

Sloveenia puhul 830 000 eurot;

| f) | Soome puhul 150 000 eurot. |
| --- | --- |

f)

Soome puhul 150 000 eurot.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud kavadega seotud kulud hüvitatakse liikmesriikidele keskmiselt järgmiste maksimumsummade ulatuses:

| a) | seroloogilise testi puhul: 12 eurot testi kohta; |
| --- | --- |

a)

seroloogilise testi puhul: 12 eurot testi kohta;

| b) | test tetratsükliini avastamiseks luudes: 12 eurot testi kohta; |
| --- | --- |

b)

test tetratsükliini avastamiseks luudes: 12 eurot testi kohta;

| c) | fluorestseeruvate antikehade testi (FAT) puhul: 18 eurot testi kohta.” |
| --- | --- |

c)

fluorestseeruvate antikehade testi (FAT) puhul: 18 eurot testi kohta.”

| 14) | Artikli 14 lõikes 2 asendatakse tekst „262 000 eurot” tekstiga „310 000 eurot”. |
| --- | --- |

14)

Artikli 14 lõikes 2 asendatakse tekst „262 000 eurot” tekstiga „310 000 eurot”.

| 15) | Artikli 15 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis a asendatakse tekst „800 000 eurot” tekstiga „600 000 eurot”; |
| --- | --- | --- |

15)

Artikli 15 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis a asendatakse tekst „800 000 eurot” tekstiga „600 000 eurot”;

| b) | punktis c asendatakse tekst „750 000 eurot” tekstiga „500 000 eurot”. |
| --- | --- |

b)

punktis c asendatakse tekst „750 000 eurot” tekstiga „500 000 eurot”.

| 16) | Artikli 16 lõike 2 avalauses asendatakse tekst „8 200 000 eurot” tekstiga „4 000 000 eurot”. |
| --- | --- |

16)

Artikli 16 lõike 2 avalauses asendatakse tekst „8 200 000 eurot” tekstiga „4 000 000 eurot”.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. november 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 44.

2

(3)  ELT L 317, 3.12.2009, lk 36.

3

---