# Uradni list L 346/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.346.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 346 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5330. december 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.346.slv

Uradni list

Evropske unije

L 346

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5330. december 2010

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 1232/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom | 5 |
| | * | Uredba (EU) št. 1234/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) v zvezi s pomočjo, dodeljeno v okviru nemškega alkoholnega monopola | 11 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 1232/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010)

1

*

Uredba (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom

5

*

Uredba (EU) št. 1234/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) v zvezi s pomočjo, dodeljeno v okviru nemškega alkoholnega monopola

11

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 30.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 346/1

---

UREDBA (EU) št. 1232/2010 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. decembra 2010

o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 175 in člena 352(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in zahtevo po soglasju v Svetu iz prvega stavka člena 352(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mednarodni sklad za Irsko (v nadaljnjem besedilu: sklad) je bil ustanovljen leta 1986 s Sporazumom z dne 18. septembra 1986 med Vlado Irske in Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska o Mednarodnem skladu za Irsko (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) za pospeševanje gospodarskega in socialnega napredka ter za spodbujanje stikov, dialoga in sprave med nacionalisti in unionisti na celotnem ozemlju Irske kot enega od ciljev, določenih v anglo-irskem sporazumu z dne 15. novembra 1985. |
| --- | --- |

(1)

Mednarodni sklad za Irsko (v nadaljnjem besedilu: sklad) je bil ustanovljen leta 1986 s Sporazumom z dne 18. septembra 1986 med Vlado Irske in Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska o Mednarodnem skladu za Irsko (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) za pospeševanje gospodarskega in socialnega napredka ter za spodbujanje stikov, dialoga in sprave med nacionalisti in unionisti na celotnem ozemlju Irske kot enega od ciljev, določenih v anglo-irskem sporazumu z dne 15. novembra 1985.

| (2) | Ob priznanju, da so cilji sklada odraz ciljev, ki si jih je Unija zastavila tudi sama, je Unija od leta 1989 dalje zagotavljala finančne prispevke v sklad. V obdobju 2005–2006 je bilo iz proračuna Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 177/2005 z dne 24. januarja 2005 o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (3) vsako leto dodeljenih 15 milijonov EUR. Navedena uredba je prenehala veljati 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

(2)

Ob priznanju, da so cilji sklada odraz ciljev, ki si jih je Unija zastavila tudi sama, je Unija od leta 1989 dalje zagotavljala finančne prispevke v sklad. V obdobju 2005–2006 je bilo iz proračuna Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 177/2005 z dne 24. januarja 2005 o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (3) vsako leto dodeljenih 15 milijonov EUR. Navedena uredba je prenehala veljati 31. decembra 2006.

| (3) | Ocene, izdelane v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 177/2005, so potrdile potrebo po nadaljnji podpori dejavnosti sklada ter povečanju sinergije ciljev in usklajevanja intervencij iz Strukturnih skladov Skupnosti, zlasti posebnega programa za mir in spravo na Severnem Irskem in v obmejnih okrajih Irske (v nadaljnjem besedilu: program PEACE), oblikovanega v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (4). |
| --- | --- |

(3)

Ocene, izdelane v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 177/2005, so potrdile potrebo po nadaljnji podpori dejavnosti sklada ter povečanju sinergije ciljev in usklajevanja intervencij iz Strukturnih skladov Skupnosti, zlasti posebnega programa za mir in spravo na Severnem Irskem in v obmejnih okrajih Irske (v nadaljnjem besedilu: program PEACE), oblikovanega v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (4).

| (4) | Mirovni proces na Severnem Irskem zahteva nepretrgano podporo Unije skladu tudi po 31. decembru 2006. Ob priznanju posebnega prizadevanja v mirovnem procesu je bila programu PEACE dodeljena dodatna pomoč iz Strukturnih skladov za obdobje od leta 2007 do leta 2013, kot določa odstavek 22 Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (5). |
| --- | --- |

(4)

Mirovni proces na Severnem Irskem zahteva nepretrgano podporo Unije skladu tudi po 31. decembru 2006. Ob priznanju posebnega prizadevanja v mirovnem procesu je bila programu PEACE dodeljena dodatna pomoč iz Strukturnih skladov za obdobje od leta 2007 do leta 2013, kot določa odstavek 22 Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (5).

| (5) | Evropski svet je na zasedanju 15. in 16. decembra 2005 v Bruslju pozval Komisijo k sprejetju potrebnih ukrepov, s katerimi bi Skupnost nadaljevala s podporo skladu, ko bo ta začel odločilno zadnjo fazo svojega dela do leta 2010. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je na zasedanju 15. in 16. decembra 2005 v Bruslju pozval Komisijo k sprejetju potrebnih ukrepov, s katerimi bi Skupnost nadaljevala s podporo skladu, ko bo ta začel odločilno zadnjo fazo svojega dela do leta 2010.

| (6) | Glavni namen te uredbe je podpora miru in spravi s pomočjo dejavnosti, ki so bolj raznolike kot dejavnosti iz Strukturnih skladov in ki presegajo področje uporabe politike Unije o gospodarski in socialni koheziji. |
| --- | --- |

(6)

Glavni namen te uredbe je podpora miru in spravi s pomočjo dejavnosti, ki so bolj raznolike kot dejavnosti iz Strukturnih skladov in ki presegajo področje uporabe politike Unije o gospodarski in socialni koheziji.

| (7) | Prispevek Unije v sklad bi moral biti v obliki finančnih prispevkov za leta 2007, 2008, 2009 in 2010, tako da se bo zaključil hkrati z ukinitvijo sklada. |
| --- | --- |

(7)

Prispevek Unije v sklad bi moral biti v obliki finančnih prispevkov za leta 2007, 2008, 2009 in 2010, tako da se bo zaključil hkrati z ukinitvijo sklada.

| (8) | Pri razdeljevanju prispevkov Unije bi moral sklad dajati prednost čezmejnim ali medskupnostnim projektom, in sicer tako, da bi dopolnjeval dejavnosti, ki se financirajo iz programa PEACE za obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(8)

Pri razdeljevanju prispevkov Unije bi moral sklad dajati prednost čezmejnim ali medskupnostnim projektom, in sicer tako, da bi dopolnjeval dejavnosti, ki se financirajo iz programa PEACE za obdobje 2007–2010.

| (9) | V skladu s Sporazumom bi morali vsi plačniki prispevkov v sklad sodelovati kot opazovalci na sestankih sveta sklada. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s Sporazumom bi morali vsi plačniki prispevkov v sklad sodelovati kot opazovalci na sestankih sveta sklada.

| (10) | Pomembno je zagotoviti ustrezno usklajevanje med dejavnostmi sklada in tistimi, ki se financirajo v okviru Strukturnih skladov, kakor določa člen 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti programa PEACE. |
| --- | --- |

(10)

Pomembno je zagotoviti ustrezno usklajevanje med dejavnostmi sklada in tistimi, ki se financirajo v okviru Strukturnih skladov, kakor določa člen 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti programa PEACE.

| (11) | Ta uredba določa za celotno trajanje sklada finančna sredstva in pomeni v okviru letnega proračunskega postopka za proračunski organ prednostni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6). |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba določa za celotno trajanje sklada finančna sredstva in pomeni v okviru letnega proračunskega postopka za proračunski organ prednostni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6).

| (12) | Znesek prispevkov Unije v sklad, izražen v tekočih vrednostih, bi moral biti 15 milijonov EUR na leto za leta 2007, 2008, 2009 in 2010. |
| --- | --- |

(12)

Znesek prispevkov Unije v sklad, izražen v tekočih vrednostih, bi moral biti 15 milijonov EUR na leto za leta 2007, 2008, 2009 in 2010.

| (13) | Strategija za sklad z naslovom „Sharing the Space“ („Skupno življenje na tem prostoru“), s katero se začenja zadnja faza dejavnosti sklada (2006–2010), je osredotočena na štiri ključna področja: postavitev temeljev za spravo v najbolj marginaliziranih skupnostih, gradnja mostov za vzpostavitev stikov med ločenimi skupnostmi, prizadevanja za bolj integrirano družbo in ustvarjanje zapuščine za prihodnost. Končni cilj sklada in te uredbe je torej spodbujanje sprave med skupnostmi. |
| --- | --- |

(13)

Strategija za sklad z naslovom „Sharing the Space“ („Skupno življenje na tem prostoru“), s katero se začenja zadnja faza dejavnosti sklada (2006–2010), je osredotočena na štiri ključna področja: postavitev temeljev za spravo v najbolj marginaliziranih skupnostih, gradnja mostov za vzpostavitev stikov med ločenimi skupnostmi, prizadevanja za bolj integrirano družbo in ustvarjanje zapuščine za prihodnost. Končni cilj sklada in te uredbe je torej spodbujanje sprave med skupnostmi.

| (14) | Podpora Unije bo prispevala k večji solidarnosti med državami članicami in njihovimi narodi. |
| --- | --- |

(14)

Podpora Unije bo prispevala k večji solidarnosti med državami članicami in njihovimi narodi.

| (15) | Pomoč iz sklada bi se morala šteti za učinkovito samo, če zagotavlja trajnosten gospodarski in socialni napredek in se ne uporablja kot nadomestek za druge javne ali zasebne izdatke. |
| --- | --- |

(15)

Pomoč iz sklada bi se morala šteti za učinkovito samo, če zagotavlja trajnosten gospodarski in socialni napredek in se ne uporablja kot nadomestek za druge javne ali zasebne izdatke.

| (16) | V Uredbi Sveta (ES) št. 1968/2006 z dne 21. decembra 2006 o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) (7) je določen referenčni finančni znesek za delovanje sklada za obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(16)

V Uredbi Sveta (ES) št. 1968/2006 z dne 21. decembra 2006 o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) (7) je določen referenčni finančni znesek za delovanje sklada za obdobje 2007–2010.

| (17) | Sodišče je v sodbi z dne 3. septembra 2009 v zadevi C-166/07 (Evropski parlament proti Svetu Evropske unije) (8) razveljavilo Uredbo (ES) št. 1968/2006, saj je temeljila le na členu 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES), in odločilo, da sta ustrezni pravni podlagi tretji odstavek člena 159 Pogodbe ES in člen 308 Pogodbe ES. Vendar pa je Sodišče odločilo tudi, da se učinki Uredbe (ES) št. 1968/2006 ohranijo do začetka veljavnosti nove uredbe, sprejete v razumnem roku in na ustrezni pravni podlagi, in da razglasitev ničnosti Uredbe (ES) št. 1968/2006 ne vpliva na veljavnost izvedenih plačil niti na veljavnost zavez, sprejetih na podlagi navedene uredbe. Zato je treba zaradi pravne varnosti zagotoviti uporabo člena 6 te uredbe z retroaktivnim učinkom, ker se nanaša na celotno programsko obdobje 2007–2010 – |
| --- | --- |

(17)

Sodišče je v sodbi z dne 3. septembra 2009 v zadevi C-166/07 (Evropski parlament proti Svetu Evropske unije) (8) razveljavilo Uredbo (ES) št. 1968/2006, saj je temeljila le na členu 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES), in odločilo, da sta ustrezni pravni podlagi tretji odstavek člena 159 Pogodbe ES in člen 308 Pogodbe ES. Vendar pa je Sodišče odločilo tudi, da se učinki Uredbe (ES) št. 1968/2006 ohranijo do začetka veljavnosti nove uredbe, sprejete v razumnem roku in na ustrezni pravni podlagi, in da razglasitev ničnosti Uredbe (ES) št. 1968/2006 ne vpliva na veljavnost izvedenih plačil niti na veljavnost zavez, sprejetih na podlagi navedene uredbe. Zato je treba zaradi pravne varnosti zagotoviti uporabo člena 6 te uredbe z retroaktivnim učinkom, ker se nanaša na celotno programsko obdobje 2007–2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Finančna sredstva za delovanje Mednarodnega sklada za Irsko (v nadaljnjem besedilu: sklad) za obdobje 2007–2010 znašajo 60 milijonov EUR.

Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 2

Sklad prispevke uporabi v skladu s Sporazumom z dne 18. septembra 1986 med Vlado Irske in Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska o Mednarodnem skladu za Irsko (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

Pri razdeljevanju prispevkov sklad daje prednost čezmejnim ali medskupnostnim projektom, in sicer tako, da dopolnjuje dejavnosti, ki se financirajo iz Strukturnih skladov, in zlasti dejavnosti posebnega programa za mir in spravo na Severnem Irskem in v obmejnih okrajih Irske (v nadaljnjem besedilu: program PEACE).

Prispevki se uporabljajo tako, da zagotavljajo trajnostni gospodarski in socialni napredek na zadevnih območjih. Ne uporabljajo se kot nadomestek za druge javne in zasebne izdatke.

Člen 3

Komisija predstavlja Unijo kot opazovalka na sestankih sveta sklada.

Sklad je zastopan kot opazovalec na sestankih nadzornega odbora programa PEACE in po potrebi drugih intervencij Strukturnih skladov.

Člen 4

Komisija v sodelovanju s svetom sklada na vseh ravneh določi ustrezne postopke za spodbujanje usklajevanja med skladom ter organi upravljanja in izvajanja, ustanovljenimi v okviru zadevnih intervencij Strukturnih skladov, zlasti v okviru programa PEACE.

Člen 5

Komisija v sodelovanju s svetom sklada določi ustrezne postopke oglaševanja in obveščanja, da se obvesti javnost o prispevkih Unije za projekte, ki se financirajo iz sklada.

Člen 6

Sklad do 30. junija 2008 predloži Komisiji strategijo o zaključku dejavnosti sklada, ki vključuje:

| (a) | akcijski načrt z načrtovanimi plačili in predvidenim datumom zaključka dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

akcijski načrt z načrtovanimi plačili in predvidenim datumom zaključka dejavnosti;

| (b) | postopek razveljavitve dodelitve proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

postopek razveljavitve dodelitve proračunskih sredstev;

| (c) | ravnanje s kakršnimi koli preostalimi zneski in prejetimi obrestmi ob ukinitvi sklada. |
| --- | --- |

(c)

ravnanje s kakršnimi koli preostalimi zneski in prejetimi obrestmi ob ukinitvi sklada.

Poznejša plačila skladu so odvisna od tega, ali Komisija odobri strategijo o zaključku. Če se strategija o zaključku ne predloži Komisiji do 30. junija 2008, se plačila skladu prekinejo do prejema strategije.

Člen 7

1.   Prispevke upravlja Komisija.

Ob upoštevanju odstavka 2 se letni prispevki plačajo v naslednjih obrokih:

| (a) | prvo predplačilo v višini 40 %, ko Komisija prejme izjavo o obvezi, ki jo podpiše predsednik sveta sklada, da bo sklad izpolnjeval pogoje za odobritev prispevka iz te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

prvo predplačilo v višini 40 %, ko Komisija prejme izjavo o obvezi, ki jo podpiše predsednik sveta sklada, da bo sklad izpolnjeval pogoje za odobritev prispevka iz te uredbe;

| (b) | drugo predplačilo šest mesecev kasneje v višini 40 %; |
| --- | --- |

(b)

drugo predplačilo šest mesecev kasneje v višini 40 %;

| (c) | končno plačilo v višini 20 %, ko Komisija prejme in potrdi letno poročilo o dejavnostih sklada in revidiran zaključni račun za zadevno leto. |
| --- | --- |

(c)

končno plačilo v višini 20 %, ko Komisija prejme in potrdi letno poročilo o dejavnostih sklada in revidiran zaključni račun za zadevno leto.

2.   Komisija pred izplačilom obroka izvede oceno finančnih potreb sklada na podlagi gotovinskega stanja sklada v času, načrtovanem za vsako plačilo. Če po tej oceni finančne potrebe sklada ne upravičujejo plačila enega od teh obrokov, se zadevno plačilo zadrži. Komisija obravnava to zadržitev na podlagi novih informacij, ki jih predloži sklad, in nadaljuje plačila takoj, ko se štejejo za upravičena.

Člen 8

Prispevek iz sklada se lahko dodeli za aktivnost, ki prejme finančno pomoč ali je predvideno, da jo prejme v okviru intervencije Strukturnih skladov, le, če znesek navedene finančne pomoči skupaj s 40 % prispevka sklada ne presega 75 % skupnih upravičenih stroškov aktivnosti.

Člen 9

Končno poročilo se Komisiji predloži šest mesecev pred datumom zaključka, predvidenim v strategiji o zaključku ali šest mesecev po zadnjem plačilu iz točke (c) drugega pododstavka člena 7(1), kar koli se zgodi prej, in vključuje vse potrebne informacije, ki Komisiji omogočajo, da oceni izvajanje pomoči in doseganje ciljev sklada.

Člen 10

Končni letni prispevek se plača po analizi finančnih potreb iz člena 7(2) in pod pogojem, da delovanje sklada upošteva strategijo o zaključku.

Člen 11

Končni datum upravičenosti izdatkov je 31. december 2013.

Člen 12

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6 se uporablja od 1. januarja 2007.

Ta uredba preneha veljati 31. decembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. decembra 2010

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

O. CHASTEL

---

(1)  Mnenje z dne 29. aprila 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 10. decembra 2010.

2

(3)  UL L 30, 3.2.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 161, 26.6.1999, str. 1.

4

(5)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

5

(6)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 409, 30.12.2006, str. 86.

7

(8)  Zadeva C-166/07, Parlament proti Svetu, ZOdl. 2009, str. I-7135.

8

Parlament

Svetu

---

| 30.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 346/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 346/5

---

UREDBA (EU) št. 1233/2010 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. decembra 2010

o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (c) člena 194(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi zakonodajnega osnutka nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bil vzpostavljen Evropski energetski program za oživitev (EEPO) za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančnih sredstev 3,98 milijarde EUR za leti 2009 in 2010. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bil vzpostavljen Evropski energetski program za oživitev (EEPO) za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančnih sredstev 3,98 milijarde EUR za leti 2009 in 2010.

| (2) | Ta uredba ne bi smela posegati v namen, da se večina teh finančnih sredstev v višini 3,98 milijarde EUR do konca leta 2010 dodeli podprogramom iz poglavja II Uredbe (ES) št. 663/2009. Vendar je bilo ugotovljeno, da del tega zneska ne bo dodeljen v sklopu teh podprogramov. |
| --- | --- |

(2)

Ta uredba ne bi smela posegati v namen, da se večina teh finančnih sredstev v višini 3,98 milijarde EUR do konca leta 2010 dodeli podprogramom iz poglavja II Uredbe (ES) št. 663/2009. Vendar je bilo ugotovljeno, da del tega zneska ne bo dodeljen v sklopu teh podprogramov.

| (3) | V duhu strategije Evropa 2020 za trajnostno rast in delovna mesta ter v skladu s podnebnim in energetskim zakonodajnim svežnjem ter akcijskim načrtom za energetsko učinkovitost iz leta 2006 bi razvoj nadaljnjih obnovljivih virov in promocija energetske učinkovitosti prispevala k okolju prijazni rasti, gradnji konkurenčnega in trajnostnega gospodarstva in reševanju podnebnih sprememb. S podporo teh politik bo Unija ustvarila nova delovna mesta in priložnosti zelenega trga, kar bo omogočalo konkurenčno, varno in trajnostno gospodarstvo. Sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja (upravljanje na več ravneh) je v tem okviru bistveno. |
| --- | --- |

(3)

V duhu strategije Evropa 2020 za trajnostno rast in delovna mesta ter v skladu s podnebnim in energetskim zakonodajnim svežnjem ter akcijskim načrtom za energetsko učinkovitost iz leta 2006 bi razvoj nadaljnjih obnovljivih virov in promocija energetske učinkovitosti prispevala k okolju prijazni rasti, gradnji konkurenčnega in trajnostnega gospodarstva in reševanju podnebnih sprememb. S podporo teh politik bo Unija ustvarila nova delovna mesta in priložnosti zelenega trga, kar bo omogočalo konkurenčno, varno in trajnostno gospodarstvo. Sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja (upravljanje na več ravneh) je v tem okviru bistveno.

| (4) | Zagotavljanje povečane finančne spodbude je ključni element pri odpravljanju ovir visokih vnaprejšnjih stroškov in spodbujanju trajnostnih energetskih izboljšav. Zato bi bilo treba oblikovati finančni instrument (v nadaljnjem besedilu: instrument), da se lahko uporabijo sredstva iz poglavja II Uredbe (ES) št. 663/2009, ki jih ni mogoče dodeliti do konca leta 2010. Vzpostavitev instrumenta bi bilo treba obravnavati z vidika Pobude za financiranje trajnostne energije, ki jo je predlagala Komisija. Instrument bi moral podpirati razvoj energetske učinkovitosti in projekte za obnovljive vire energije ter omogoča, da lokalni, regionalni in nacionalni javni organi financirajo programe naložb na področju energetske učinkovitosti in obnovljive energije, zlasti na urbanih območjih. V tem postopku bi bilo treba nameniti pozornost sinergijam z drugimi finančnimi viri, ki so na voljo v državah članicah, kot so strukturni in kohezijski skladi, evropska pomoč, namenjena področju energije na lokalni ravni (ELENA) ter Evropski sklad za regionalni razvoj v skladu z Uredbo (ES) št. 397/2009 (4), da bi se preprečila prekrivanja z drugimi finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(4)

Zagotavljanje povečane finančne spodbude je ključni element pri odpravljanju ovir visokih vnaprejšnjih stroškov in spodbujanju trajnostnih energetskih izboljšav. Zato bi bilo treba oblikovati finančni instrument (v nadaljnjem besedilu: instrument), da se lahko uporabijo sredstva iz poglavja II Uredbe (ES) št. 663/2009, ki jih ni mogoče dodeliti do konca leta 2010. Vzpostavitev instrumenta bi bilo treba obravnavati z vidika Pobude za financiranje trajnostne energije, ki jo je predlagala Komisija. Instrument bi moral podpirati razvoj energetske učinkovitosti in projekte za obnovljive vire energije ter omogoča, da lokalni, regionalni in nacionalni javni organi financirajo programe naložb na področju energetske učinkovitosti in obnovljive energije, zlasti na urbanih območjih. V tem postopku bi bilo treba nameniti pozornost sinergijam z drugimi finančnimi viri, ki so na voljo v državah članicah, kot so strukturni in kohezijski skladi, evropska pomoč, namenjena področju energije na lokalni ravni (ELENA) ter Evropski sklad za regionalni razvoj v skladu z Uredbo (ES) št. 397/2009 (4), da bi se preprečila prekrivanja z drugimi finančnimi instrumenti.

| (5) | Pomoč pri naložbah na področju trajnostne energije je lahko zelo učinkovita in blagodejna, če je usmerjena na lokalno raven. Vendar je lahko v ustrezno utemeljenih primerih bolj učinkovita usmeritev na nacionalno raven, na primer iz razlogov, povezanih z razpoložljivostjo ali delovanjem ustreznih upravnih struktur. |
| --- | --- |

(5)

Pomoč pri naložbah na področju trajnostne energije je lahko zelo učinkovita in blagodejna, če je usmerjena na lokalno raven. Vendar je lahko v ustrezno utemeljenih primerih bolj učinkovita usmeritev na nacionalno raven, na primer iz razlogov, povezanih z razpoložljivostjo ali delovanjem ustreznih upravnih struktur.

| (6) | Za povečanje kratkoročnega učinka na financiranje Unije bi moral instrument upravljati več finančnih posrednikov, kot so mednarodne finančne institucije. Izbira finančnih posrednikov bi morala biti osnovana na njihovi prikazani zmogljivosti za uporabo sredstev na najbolj učinkovit in uspešen način s ciljem kar največjega sodelovanja drugih javnih in zasebnih vlagateljev v najkrajšem možnem času ter doseganja najmočnejšega vzvoda med financiranjem Unije in celotno naložbo za povečanje pomembnih naložb v Uniji. Vendar bi bilo v času finančne in gospodarske krize, ki izrazito negativno vpliva na finančno stanje lokalnih in regionalnih organov, treba zagotoviti, da težek proračunski položaj teh organov ne bi preprečeval dostop do sredstev. |
| --- | --- |

(6)

Za povečanje kratkoročnega učinka na financiranje Unije bi moral instrument upravljati več finančnih posrednikov, kot so mednarodne finančne institucije. Izbira finančnih posrednikov bi morala biti osnovana na njihovi prikazani zmogljivosti za uporabo sredstev na najbolj učinkovit in uspešen način s ciljem kar največjega sodelovanja drugih javnih in zasebnih vlagateljev v najkrajšem možnem času ter doseganja najmočnejšega vzvoda med financiranjem Unije in celotno naložbo za povečanje pomembnih naložb v Uniji. Vendar bi bilo v času finančne in gospodarske krize, ki izrazito negativno vpliva na finančno stanje lokalnih in regionalnih organov, treba zagotoviti, da težek proračunski položaj teh organov ne bi preprečeval dostop do sredstev.

| (7) | V skladu z Uredbo (ES) št. 663/2009 bi morali biti investicijski projekti financirani iz instrumenta le, če imajo hiter, izmerljiv in pomemben učinek na gospodarsko oživitev v Uniji, povečano energetsko varnost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Ti investicijski projekti prispevajo k okolju prijazni rasti, razvoju konkurenčnega, povezanega, trajnostnega in zelenega gospodarstva ter varstvu zaposlitve, ustvarjanju delovnih mest in reševanju podnebnih sprememb v skladu s cilji „Evropa 2020“. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z Uredbo (ES) št. 663/2009 bi morali biti investicijski projekti financirani iz instrumenta le, če imajo hiter, izmerljiv in pomemben učinek na gospodarsko oživitev v Uniji, povečano energetsko varnost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Ti investicijski projekti prispevajo k okolju prijazni rasti, razvoju konkurenčnega, povezanega, trajnostnega in zelenega gospodarstva ter varstvu zaposlitve, ustvarjanju delovnih mest in reševanju podnebnih sprememb v skladu s cilji „Evropa 2020“.

| (8) | Za izbiro in določanje upravičenosti projektov do financiranja v okviru instrumenta bi bilo treba uporabiti merila iz Uredbe (ES) št. 663/2009. Kot bistven element bi bilo treba upoštevati tudi geografsko ravnotežje projektov, da se zagotovi vpliv te uredbe na gospodarsko oživitev po vsej Uniji in ob priznavanju, da se v nekaterih državah članicah projekti niso financirali ali so se zgolj delno financirali iz poglavja II Uredbe (ES) št. 663/2009. |
| --- | --- |

(8)

Za izbiro in določanje upravičenosti projektov do financiranja v okviru instrumenta bi bilo treba uporabiti merila iz Uredbe (ES) št. 663/2009. Kot bistven element bi bilo treba upoštevati tudi geografsko ravnotežje projektov, da se zagotovi vpliv te uredbe na gospodarsko oživitev po vsej Uniji in ob priznavanju, da se v nekaterih državah članicah projekti niso financirali ali so se zgolj delno financirali iz poglavja II Uredbe (ES) št. 663/2009.

| (9) | Glede na zahtevani kratkoročni vpliv te uredbe obdobje od prejema prijave projekta do končne odločitve ne bi smelo biti daljše od šest mesecev. |
| --- | --- |

(9)

Glede na zahtevani kratkoročni vpliv te uredbe obdobje od prejema prijave projekta do končne odločitve ne bi smelo biti daljše od šest mesecev.

| (10) | Posamezne pravne zaveze za izvedbo proračunskih obveznosti v skladu s poglavjem IIa bi bilo treba sprejeti do 31. marca 2011. |
| --- | --- |

(10)

Posamezne pravne zaveze za izvedbo proračunskih obveznosti v skladu s poglavjem IIa bi bilo treba sprejeti do 31. marca 2011.

| (11) | Instrument ne bi smel veljati za precedens, kar zadeva uporabo sredstev iz splošnega proračuna Unije in morebitnih prihodnjih ukrepov financiranja, vključno z energetskim sektorjem, temveč bi ga bilo treba obravnavati kot izjemen ukrep, sprejet v obdobju gospodarskih težav. |
| --- | --- |

(11)

Instrument ne bi smel veljati za precedens, kar zadeva uporabo sredstev iz splošnega proračuna Unije in morebitnih prihodnjih ukrepov financiranja, vključno z energetskim sektorjem, temveč bi ga bilo treba obravnavati kot izjemen ukrep, sprejet v obdobju gospodarskih težav.

| (12) | Zaradi nujne potrebe po reševanju gospodarske krize bi morali biti izdatki, nastali na podlagi poglavja II Uredbe ES št. 663/2009, upravičeni od 13. julija 2009, saj je veliko prosilcev zahtevalo upravičenost stroškov od predložitve vloge za dodelitev donacije v skladu s členom 112 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba). Izdatki, nastali na podlagi poglavja IIa, bi morali biti upravičeni od 1. januarja 2011. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi nujne potrebe po reševanju gospodarske krize bi morali biti izdatki, nastali na podlagi poglavja II Uredbe ES št. 663/2009, upravičeni od 13. julija 2009, saj je veliko prosilcev zahtevalo upravičenost stroškov od predložitve vloge za dodelitev donacije v skladu s členom 112 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba). Izdatki, nastali na podlagi poglavja IIa, bi morali biti upravičeni od 1. januarja 2011.

| (13) | Zaradi nujnosti reševanja gospodarske krize bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
| --- | --- |

(13)

Zaradi nujnosti reševanja gospodarske krize bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 663/2009

Uredba (ES) št. 663/2009 se spremeni:

| 1. | v členu 1 se doda naslednji odstavek:
  „Ta uredba omogoča oblikovanje finančnega instrumenta (v nadaljnjem besedilu: instrument) v podporo pobudam za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se doda naslednji odstavek:

„Ta uredba omogoča oblikovanje finančnega instrumenta (v nadaljnjem besedilu: instrument) v podporo pobudam za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo.“;

| 2. | člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Posamezne pravne zaveze v skladu s poglavjem II za izvedbo proračunskih obveznosti za leti 2009 in 2010 se sprejmejo do 31. decembra 2010. Posamezne pravne zaveze v skladu s poglavjem IIa se sprejmejo do 31. marca 2011.“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Posamezne pravne zaveze v skladu s poglavjem II za izvedbo proračunskih obveznosti za leti 2009 in 2010 se sprejmejo do 31. decembra 2010. Posamezne pravne zaveze v skladu s poglavjem IIa se sprejmejo do 31. marca 2011.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Finančni posredniki, opisani v Prilogi II, si prizadevajo za razdelitev vseh razpoložljivih sredstev, ki jih Unija namenja instrumentu za programe naložb in tehnični pomoči projektom za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo, do 31. marca 2014. Po tem datumu se sredstva, ki jih Unija namenja instrumentu, ne dodeljujejo več. Vsa sredstva Unije, ki jih finančni posredniki do 31. marca 2014 niso dodelili, se vrnejo v splošni proračun Unije. Sredstva Unije, ki so bila dodeljena programom naložb, so lahko naložena za določeno obdobje, ki traja najpozneje do 31. marca 2034. Unija ima pravico do donosa za svoje naložbe v instrument za obdobje trajanja instrumenta sorazmerno s svojim vložkom v instrument in skladno s svojimi delničarskimi pravicami.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Finančni posredniki, opisani v Prilogi II, si prizadevajo za razdelitev vseh razpoložljivih sredstev, ki jih Unija namenja instrumentu za programe naložb in tehnični pomoči projektom za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo, do 31. marca 2014. Po tem datumu se sredstva, ki jih Unija namenja instrumentu, ne dodeljujejo več. Vsa sredstva Unije, ki jih finančni posredniki do 31. marca 2014 niso dodelili, se vrnejo v splošni proračun Unije. Sredstva Unije, ki so bila dodeljena programom naložb, so lahko naložena za določeno obdobje, ki traja najpozneje do 31. marca 2034. Unija ima pravico do donosa za svoje naložbe v instrument za obdobje trajanja instrumenta sorazmerno s svojim vložkom v instrument in skladno s svojimi delničarskimi pravicami.“;

| 3. | vstavi se naslednje poglavje:
  „POGLAVJE IIa

  FINANČNI INSTRUMENT

  Člen 21a
  Sredstva, ki jih ni mogoče dodeliti na podlagi poglavja II
  1.   Proračunska sredstva, ki v skladu s členom 3(2) ne morejo biti predmet posameznih pravnih zavez v skladu s poglavjem II za znesek v višini 146 344 644,50 EUR, se namenijo za instrument iz četrtega odstavka člena 1 za namene razvoja ustreznih instrumentov financiranja v sodelovanju s finančnimi institucijami, da bi bolj spodbudili projekte za energetsko učinkovitost in projekte za izkoriščanje virov obnovljive energije.
  2.   Instrument se izvaja v skladu s Prilogo II. Za instrument se ne uporablja člen 23(1).
  3.   Dostopnost Unije do instrumenta, vključno s provizijami za upravljanje in drugimi upravičenimi stroški, se omeji na višino prispevka Unije v instrument, določen v odstavku 1 in s tem se končajo obveznosti splošnega proračuna Unije.“; |
| --- | --- |

3.

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE IIa

FINANČNI INSTRUMENT

Člen 21a

Sredstva, ki jih ni mogoče dodeliti na podlagi poglavja II

1.   Proračunska sredstva, ki v skladu s členom 3(2) ne morejo biti predmet posameznih pravnih zavez v skladu s poglavjem II za znesek v višini 146 344 644,50 EUR, se namenijo za instrument iz četrtega odstavka člena 1 za namene razvoja ustreznih instrumentov financiranja v sodelovanju s finančnimi institucijami, da bi bolj spodbudili projekte za energetsko učinkovitost in projekte za izkoriščanje virov obnovljive energije.

2.   Instrument se izvaja v skladu s Prilogo II. Za instrument se ne uporablja člen 23(1).

3.   Dostopnost Unije do instrumenta, vključno s provizijami za upravljanje in drugimi upravičenimi stroški, se omeji na višino prispevka Unije v instrument, določen v odstavku 1 in s tem se končajo obveznosti splošnega proračuna Unije.“;

| 4. | člen 22 se črta; |
| --- | --- |

4.

člen 22 se črta;

| 5. | člen 23 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Pomoč EEPO za oživitev krije le izdatke projekta, ki bremenijo upravičence, ali, za projekte iz člena 9, tretje stranke, odgovorne za izvajanje projekta. Izdatki, nastali na podlagi poglavja II, so lahko upravičeni od 13. julija 2009.“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 23 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pomoč EEPO za oživitev krije le izdatke projekta, ki bremenijo upravičence, ali, za projekte iz člena 9, tretje stranke, odgovorne za izvajanje projekta. Izdatki, nastali na podlagi poglavja II, so lahko upravičeni od 13. julija 2009.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:
  „2a.   Finančna pomoč v skladu s poglavjem IIa pokriva izdatke upravičencev iz točke 3 dela A Priloge II za projekte naložb in tehnično pomoč projektom za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo. Taki izdatki so upravičeni od 1. januarja 2011.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Finančna pomoč v skladu s poglavjem IIa pokriva izdatke upravičencev iz točke 3 dela A Priloge II za projekte naložb in tehnično pomoč projektom za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo. Taki izdatki so upravičeni od 1. januarja 2011.“;

| 6. | člen 27 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:
  „1a.   Do 30. junija 2013 Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vmesno poročilo o oceni izvajanja ukrepov, sprejetih v skladu s poglavjem IIa, v katerem se zlasti osredotoči na:






  (a) | stroškovno učinkovitost, učinek finančnega vzvoda in dodatno vrednost, ki jo izkaže instrument; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

člen 27 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Do 30. junija 2013 Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vmesno poročilo o oceni izvajanja ukrepov, sprejetih v skladu s poglavjem IIa, v katerem se zlasti osredotoči na:

(a)

stroškovno učinkovitost, učinek finančnega vzvoda in dodatno vrednost, ki jo izkaže instrument;

| (b) | dokaze za dobro finančno poslovodenje; |
| --- | --- |

(b)

dokaze za dobro finančno poslovodenje;

| (c) | obseg, do katerega je instrument dosegel cilje, določene v tej uredbi; |
| --- | --- |

(c)

obseg, do katerega je instrument dosegel cilje, določene v tej uredbi;

| (d) | obseg, do katerega je potrebna trajna podpora iz instrumenta za projekte, povezane z energetsko učinkovitostjo in obnovljivo energijo. |
| --- | --- |

(d)

obseg, do katerega je potrebna trajna podpora iz instrumenta za projekte, povezane z energetsko učinkovitostjo in obnovljivo energijo.

Vmesnemu poročilu o oceni izvajanja se po potrebi, zlasti če je ocena Komisije o ukrepih, sprejetih na podlagi poglavja IIa, pozitivna, doda zakonodajni predlog za nadaljevanje instrumenta.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij predloži poročilo o oceni rezultatov EEPR v skladu s členom 27(4) Finančne uredbe.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij predloži poročilo o oceni rezultatov EEPR v skladu s členom 27(4) Finančne uredbe.“;

| 7. | v členu 28 se doda naslednji odstavek:
  „Poročilo vsebuje podatke o vseh splošnih stroških, povezanih z vzpostavitvijo in izvajanjem instrumenta, vzpostavljenega v skladu s poglavjem IIa.“; |
| --- | --- |

7.

v členu 28 se doda naslednji odstavek:

„Poročilo vsebuje podatke o vseh splošnih stroških, povezanih z vzpostavitvijo in izvajanjem instrumenta, vzpostavljenega v skladu s poglavjem IIa.“;

| 8. | Priloga se oštevilči ter postane „Priloga I“ in doda se naslednja priloga:

  „PRILOGA II

  FINANČNI INSTRUMENT

  A.   Izvajanje finančnega instrumenta za projekte trajnostne energije

  1.   Področje uporabe instrumenta

  Finančni instrument (v nadaljnjem besedilu: instrument) se uporablja za razvoj varčevanja z energijo, energetske učinkovitosti in projektov za obnovljive vire energije ter omogoča, da lokalni, regionalni in v ustrezno utemeljenih primerih nacionalni javni organi financirajo naložbe na teh področjih. Instrument se izvaja v skladu z določbami o izvajanju nalog izvrševanja proračuna, določenimi v Finančni uredbi in njenih izvedbenih pravilih.
  Instrument se uporablja za projekte trajnostne energije, zlasti na urbanih območjih. Sem spadajo zlasti projekti, ki zadevajo:






  (a) | javne in zasebne stavbe, ki vključujejo energetsko učinkovite rešitve in/ali rešitve obnovljive energije, vključno s tistimi, ki temeljijo na uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ICT); |
| --- | --- | --- |

8.

Priloga se oštevilči ter postane „Priloga I“ in doda se naslednja priloga:

„PRILOGA II

FINANČNI INSTRUMENT

A.   Izvajanje finančnega instrumenta za projekte trajnostne energije

1.   Področje uporabe instrumenta

Finančni instrument (v nadaljnjem besedilu: instrument) se uporablja za razvoj varčevanja z energijo, energetske učinkovitosti in projektov za obnovljive vire energije ter omogoča, da lokalni, regionalni in v ustrezno utemeljenih primerih nacionalni javni organi financirajo naložbe na teh področjih. Instrument se izvaja v skladu z določbami o izvajanju nalog izvrševanja proračuna, določenimi v Finančni uredbi in njenih izvedbenih pravilih.

Instrument se uporablja za projekte trajnostne energije, zlasti na urbanih območjih. Sem spadajo zlasti projekti, ki zadevajo:

(a)

javne in zasebne stavbe, ki vključujejo energetsko učinkovite rešitve in/ali rešitve obnovljive energije, vključno s tistimi, ki temeljijo na uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ICT);

| (b) | naložbe za visoko energetsko učinkovito so-proizvodnjo toplotne in električne energije (SPTE), vključno z mikro so-proizvodnjo, ter daljinska omrežja ogrevanja/hlajenja, zlasti iz obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

(b)

naložbe za visoko energetsko učinkovito so-proizvodnjo toplotne in električne energije (SPTE), vključno z mikro so-proizvodnjo, ter daljinska omrežja ogrevanja/hlajenja, zlasti iz obnovljivih virov energije;

| (c) | decentralizirane obnovljive vire energije, vključene v lokalno okolje in njihovo vključitev v električna omrežja; |
| --- | --- |

(c)

decentralizirane obnovljive vire energije, vključene v lokalno okolje in njihovo vključitev v električna omrežja;

| (d) | mikro so-proizvodnjo iz obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

(d)

mikro so-proizvodnjo iz obnovljivih virov energije;

| (e) | čisti mestni promet v podporo povečanju energetske učinkovitosti in vključitvi obnovljivih virov energije s poudarkom na javnem prometu, električnih vozilih in vozilih na vodikov pogon ter zmanjšanju emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

(e)

čisti mestni promet v podporo povečanju energetske učinkovitosti in vključitvi obnovljivih virov energije s poudarkom na javnem prometu, električnih vozilih in vozilih na vodikov pogon ter zmanjšanju emisij toplogrednih plinov;

| (f) | lokalno infrastrukturo, vključno z učinkovito zunanjo razsvetljavo javnih infrastruktur, kot je cestna razsvetljava, rešitvami za shranjevanje električne energije, pametnimi števci in pametnimi omrežji, da se v celoti izkoristijo ICT; |
| --- | --- |

(f)

lokalno infrastrukturo, vključno z učinkovito zunanjo razsvetljavo javnih infrastruktur, kot je cestna razsvetljava, rešitvami za shranjevanje električne energije, pametnimi števci in pametnimi omrežji, da se v celoti izkoristijo ICT;

| (g) | energetsko učinkovitost in tehnologije obnovljive energije z inovativnim in gospodarskim potencialom, ki uporabljajo najboljše razpoložljive postopke. |
| --- | --- |

(g)

energetsko učinkovitost in tehnologije obnovljive energije z inovativnim in gospodarskim potencialom, ki uporabljajo najboljše razpoložljive postopke.

Instrument se lahko uporabi tudi za zagotavljanje spodbud in tehnične pomoči ter osveščanje lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov ter za zagotavljanje optimalne uporabe strukturnih in kohezijskih skladov, zlasti na področjih energetske učinkovitosti in izboljšanj na področju obnovljive energije pri stanovanjskih stavbah ali drugih vrstah stavb. Instrument podpira naložbene projekte, ki dokazujejo gospodarsko in finančno smiselnost in bodo povrnili naložbe iz instrumenta ter privabili javne in zasebne naložbe. Instrument lahko zato med drugim vključuje rezervacije in dodelitev kapitala za posojila, jamstva, lastniške deleže ali druge finančne produkte. Poleg tega se lahko do 15 % financiranja iz člena 21a uporabi za zagotavljanje tehnične pomoči lokalnim, regionalnim in nacionalnim organom pri vzpostavljanju projektov energetske učinkovitosti in obnovljive energije ter v prvi fazi vzpostavljanja tehnologije, povezane s temi projekti.

2.   Sinergije

Pri podeljevanju finančne ali tehnične pomoči se pozornost nameni tudi sinergijam z drugimi finančnimi viri, ki so na voljo v državah članicah, kot so strukturni in kohezijski skladi ter ELENA, da bi se preprečila prekrivanja z drugimi instrumenti.

3.   Upravičenci

Upravičenci v okviru instrumenta so javni organi, po možnosti na lokalni in regionalni ravni, in javni ali zasebni subjekti, ki delujejo v imenu teh javnih organov.

B.   Sodelovanje s finančnimi posredniki

1.   Izbira in splošne zahteve, vključno s stroški

Instrument se vzpostavi v sodelovanju z enim ali več finančnimi posredniki, v njem pa lahko sodelujejo ustrezni vlagatelji. Izbira finančnih posrednikov se izvede na podlagi njihove prikazane sposobnosti za uporabo sredstev na najbolj učinkovit in uspešen način v skladu s pravili in merili, določenimi v tej prilogi.

Komisija zagotovi, da je skupni znesek splošnih stroškov, povezanih z vzpostavitvijo in izvajanjem instrumenta, vključno s stroški za upravljanje ali drugimi upravičenimi stroški, za katere finančni posredniki izdajo račun, kolikor je mogoče omejen, v skladu z dobro prakso pri podobnih instrumentih in ob ohranjanju potrebne kakovosti instrumenta.

Prispevek Unije v instrument izvaja Komisija v skladu z določbami iz členov 53 in 54 Finančne uredbe.

Finančni posredniki izpolnjujejo ustrezne zahteve o izvajanju nalog izvrševanja proračuna, določene v Finančni uredbi in njenih izvedbenih pravilih, zlasti v zvezi s pravili javnega naročanja, notranjim nadzorom, računovodstvom in zunanjo revizijo. Tem finančnim posrednikom niso na voljo nobena druga sredstva razen provizij za upravljanje in sredstev za financiranje stroškov, povezanih z vzpostavitvijo in izvajanjem instrumenta.

Podrobni pogoji za vzpostavitev in okvirne pogoje instrumenta, vključno s spremljanjem in kontrolo, so določeni v sporazumih med Komisijo in finančnimi posredniki.

2.   Dostop do informacij

Instrument zagotovi spletni dostop do informacij o upravljanju programa, ki zadevajo zainteresirane strani. To vključuje zlasti postopke za prijavo, informacije o dobri praksi in pregled projektov in poročil.

C.   Pogoji financiranja ter merila za upravičenost in izbiro

1.   Področje uporabe financiranja

V skladu s to prilogo je instrument omejen na financiranje:

| (a) | projektov naložb, ki imajo hiter, izmerljiv in pomemben učinek na gospodarsko oživitev v Unije, povečano energetsko varnost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; ter |
| --- | --- |

(a)

projektov naložb, ki imajo hiter, izmerljiv in pomemben učinek na gospodarsko oživitev v Unije, povečano energetsko varnost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; ter

| (b) | tehnične pomoči projektom za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo. |
| --- | --- |

(b)

tehnične pomoči projektom za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo.

2.   Dejavniki, ki se upoštevajo

Pri izbiri projektov se posebna pozornost nameni geografskemu ravnotežju.

Pri financiranju projektov naložb se ustrezna pozornost nameni doseganju pomembnih vzvodov med celotno naložbo in financiranjem Unije, da se v Uniji zbere dovolj naložb. Vendar se doseganje pomembnih vzvodov med posameznimi programi naložb lahko razlikuje zaradi številnih dejavnikov, kot so dejanska velikost in tip projekta, ali lokalnih pogojev, vključno z velikostjo in finančnimi zmogljivostmi upravičencev.

3.   Pogoji dostopa javnih organov do financiranja iz instrumenta

Javni organi, ki zaprosijo za financiranje programov naložb ali tehnične pomoči za projekte energetske učinkovitosti in obnovljive energije, izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | sprejeli so ali sprejemajo politično zavezo za blažitev podnebnih sprememb, vključno, kjer je primerno, s konkretnimi cilji, na primer za povečanje energetske učinkovitosti in/ali uporabo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(a)

sprejeli so ali sprejemajo politično zavezo za blažitev podnebnih sprememb, vključno, kjer je primerno, s konkretnimi cilji, na primer za povečanje energetske učinkovitosti in/ali uporabo energije iz obnovljivih virov;

| (b) | bodisi razvijajo večletne strategije za blažitev podnebnih sprememb in, kjer je primerno, si prizadevajo za doseganje ciljev teh strategij, bodisi sodelujejo v večletni strategiji za blažitev podnebnih sprememb na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

bodisi razvijajo večletne strategije za blažitev podnebnih sprememb in, kjer je primerno, si prizadevajo za doseganje ciljev teh strategij, bodisi sodelujejo v večletni strategiji za blažitev podnebnih sprememb na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni;

| (c) | se strinjajo, da so javno odgovorni za napredovanje svoje splošne strategije. |
| --- | --- |

(c)

se strinjajo, da so javno odgovorni za napredovanje svoje splošne strategije.

4.   Merila upravičenosti in izbire investicijskih projektov, financiranih v okviru instrumenta

Investicijski projekti, financirani v okviru instrumenta, izpolnjujejo naslednja merila upravičenosti in izbire:

| (a) | utemeljenost in tehnična primernost pristopa; |
| --- | --- |

(a)

utemeljenost in tehnična primernost pristopa;

| (b) | trdnost in stroškovna učinkovitost sredstev za celotno naložbeno fazo ukrepa; |
| --- | --- |

(b)

trdnost in stroškovna učinkovitost sredstev za celotno naložbeno fazo ukrepa;

| (c) | geografsko ravnotežje vseh projektov, zajetih s to uredbo; |
| --- | --- |

(c)

geografsko ravnotežje vseh projektov, zajetih s to uredbo;

| (d) | zrelost, kar pomeni, da je projekt v naložbeni fazi, v zvezi z njim pa bodo čim prej nastali znatni kapitalski izdatki; |
| --- | --- |

(d)

zrelost, kar pomeni, da je projekt v naložbeni fazi, v zvezi z njim pa bodo čim prej nastali znatni kapitalski izdatki;

| (e) | v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov; |
| --- | --- |

(e)

v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov;

| (f) | v kolikšnem obsegu bo financiranje iz instrumenta spodbujalo javne in zasebne finance; |
| --- | --- |

(f)

v kolikšnem obsegu bo financiranje iz instrumenta spodbujalo javne in zasebne finance;

| (g) | določeni socialno-ekonomski učinki; |
| --- | --- |

(g)

določeni socialno-ekonomski učinki;

| (h) | določeni okoljski učinki. |
| --- | --- |

(h)

določeni okoljski učinki.

5.   Merila upravičenosti in izbire za projekte tehnične pomoči, financirane v okviru instrumenta

Projekti tehnične pomoči, financirani v okviru instrumenta, izpolnjujejo merila upravičenosti in izbire iz točke 4(a), (c), (e), (f) in (g).“.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. decembra 2010

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

O. CHASTEL

---

(1)  Mnenje z dne 15. septembra 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in sklep Sveta z dne 7. decembra 2010.

2

(3)  UL L 200, 31.7.2009, str. 31.

3

(4)  Uredba (ES) št. 397/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembah Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi z upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih (UL L 126, 21.5.2009, str. 3).

4

(5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

5

---

| 30.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 346/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 346/11

---

UREDBA (EU) št. 1234/2010 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. decembra 2010

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (Uredba o enotni SUT) v zvezi s pomočjo, dodeljeno v okviru nemškega alkoholnega monopola

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Posebna pravila o pomoči, ki jo Nemčija lahko dodeli v okviru nemškega alkoholnega monopola (v nadaljnjem besedilu: monopol), kot so določena v členu 182(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (3), bodo prenehala veljati 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

(1)

Posebna pravila o pomoči, ki jo Nemčija lahko dodeli v okviru nemškega alkoholnega monopola (v nadaljnjem besedilu: monopol), kot so določena v členu 182(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (3), bodo prenehala veljati 31. decembra 2010.

| (2) | Glede na poročilo, ki ga je predložila Komisija na podlagi člena 184(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, monopol v zadnjih letih izgublja svojo pomembnost. Med letoma 2001 in 2008 je okoli 70 kmetijsko vezanih žganjarn (landwirtschaftliche Verschlussbrennereien) izstopilo iz monopola. Količine, prodane v okviru monopola, se od leta 2003 zmanjšujejo, proračun pa se je s 110 milijonov EUR leta 2003 zmanjšal na 80 milijonov EUR leta 2008. Tako so se nekatere žganjarne že začele pripravljati za vstop na prosti trg z ustanavljanjem zadrug, vlaganjem v energetsko varčnejšo opremo za zmanjšanje proizvodnih stroškov in z intenzivnejšim neposrednim trženjem svojega alkohola. Vendar je potrebno več časa, da se olajša postopek prilagoditve in žganjarnam omogoči preživetje na prostem trgu. Za dokončanje postopka ukinitve monopola ter pomoč v ta namen je potrebnih nekaj dodatnih let. |
| --- | --- |

(2)

Glede na poročilo, ki ga je predložila Komisija na podlagi člena 184(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, monopol v zadnjih letih izgublja svojo pomembnost. Med letoma 2001 in 2008 je okoli 70 kmetijsko vezanih žganjarn (landwirtschaftliche Verschlussbrennereien) izstopilo iz monopola. Količine, prodane v okviru monopola, se od leta 2003 zmanjšujejo, proračun pa se je s 110 milijonov EUR leta 2003 zmanjšal na 80 milijonov EUR leta 2008. Tako so se nekatere žganjarne že začele pripravljati za vstop na prosti trg z ustanavljanjem zadrug, vlaganjem v energetsko varčnejšo opremo za zmanjšanje proizvodnih stroškov in z intenzivnejšim neposrednim trženjem svojega alkohola. Vendar je potrebno več časa, da se olajša postopek prilagoditve in žganjarnam omogoči preživetje na prostem trgu. Za dokončanje postopka ukinitve monopola ter pomoč v ta namen je potrebnih nekaj dodatnih let.

| (3) | V nekaterih delih Nemčije so žganjarne tradicionalno povezane z malimi in srednje velikimi kmetijami, katerim z zagotavljanjem dodatnega prihodka kmetom in delovnih mest na podeželskih območjih omogočajo nadaljnje opravljanje njihovih dejavnosti. Kmetijsko vezane žganjarne, ki predelujejo predvsem žita in krompir, bi zato morale pomoč prek monopola prejemati še naprej do 31. decembra 2013. Do tega datuma bi morale vse vezane žganjarne vstopiti na prosti trg. Ta rok tudi sovpada z začetkom novega programskega obdobja za razvoj podeželja 2014–2020, kar pomeni, da bo lahko Nemčija del sredstev, uporabljenih za monopol, prenesla v svoj program za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(3)

V nekaterih delih Nemčije so žganjarne tradicionalno povezane z malimi in srednje velikimi kmetijami, katerim z zagotavljanjem dodatnega prihodka kmetom in delovnih mest na podeželskih območjih omogočajo nadaljnje opravljanje njihovih dejavnosti. Kmetijsko vezane žganjarne, ki predelujejo predvsem žita in krompir, bi zato morale pomoč prek monopola prejemati še naprej do 31. decembra 2013. Do tega datuma bi morale vse vezane žganjarne vstopiti na prosti trg. Ta rok tudi sovpada z začetkom novega programskega obdobja za razvoj podeželja 2014–2020, kar pomeni, da bo lahko Nemčija del sredstev, uporabljenih za monopol, prenesla v svoj program za razvoj podeželja.

| (4) | Žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji (Abfindungsbrennereien), uporabniki žganjarn (Stoffbesitzer) in združenja proizvajalcev sadnega žganja (Obstgemeinschaftsbrennereien) prispevajo zlasti k ohranjanju tradicionalnih krajin in biotske raznovrstnosti, saj pripomorejo k ohranitvi sadovnjakov, ki žganjarnam zagotavljajo surovine. Ob upoštevanju tega in dejstva, da je proizvodnja navedenih žganjarn lokalna in zelo omejena, bi morale te še naprej prejemati pomoč, dodeljeno v okviru monopola, za končno obdobje do 31. decembra 2017. Do tega datuma je treba monopol ukiniti. Zaradi zagotovitve, da se ta pomoč dejansko postopno opušča, bi morala Nemčija od leta 2013 vsako leto predložiti letni načrt postopnega opuščanja. |
| --- | --- |

(4)

Žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji (Abfindungsbrennereien), uporabniki žganjarn (Stoffbesitzer) in združenja proizvajalcev sadnega žganja (Obstgemeinschaftsbrennereien) prispevajo zlasti k ohranjanju tradicionalnih krajin in biotske raznovrstnosti, saj pripomorejo k ohranitvi sadovnjakov, ki žganjarnam zagotavljajo surovine. Ob upoštevanju tega in dejstva, da je proizvodnja navedenih žganjarn lokalna in zelo omejena, bi morale te še naprej prejemati pomoč, dodeljeno v okviru monopola, za končno obdobje do 31. decembra 2017. Do tega datuma je treba monopol ukiniti. Zaradi zagotovitve, da se ta pomoč dejansko postopno opušča, bi morala Nemčija od leta 2013 vsako leto predložiti letni načrt postopnega opuščanja.

| (5) | Proizvodnja etilnega alkohola v okviru monopola je omejena in trenutno predstavlja manj kot 10 % celotne proizvodnje etilnega alkohola kmetijskega porekla v Nemčiji. Zlasti ob upoštevanju, da bodo do 31. decembra 2013 vse vezane žganjarne vstopile na prosti trg, se bo navedeni odstotek po tem datumu precej zmanjšal. |
| --- | --- |

(5)

Proizvodnja etilnega alkohola v okviru monopola je omejena in trenutno predstavlja manj kot 10 % celotne proizvodnje etilnega alkohola kmetijskega porekla v Nemčiji. Zlasti ob upoštevanju, da bodo do 31. decembra 2013 vse vezane žganjarne vstopile na prosti trg, se bo navedeni odstotek po tem datumu precej zmanjšal.

| (6) | Da se zagotovi neprekinjeno dodeljevanje pomoči, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2011. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi neprekinjeno dodeljevanje pomoči, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2011.

| (7) | Uredbo (ES) št. 1234/2007 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 1234/2007 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 182 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Odstopanje iz drugega odstavka člena 180 te uredbe se uporablja za plačila pomoči, ki jih dodeli Nemčija v obstoječem nacionalnem okviru nemškega alkoholnega monopola (v nadaljnjem besedilu: monopol) za proizvode, ki jih po nadaljnjem preoblikovanju trži monopol, na primer etilni alkohol kmetijskega porekla iz Priloge I k Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU). Navedeno odstopanje velja do 31. decembra 2017 in ne vpliva na uporabo člena 108(1) in prvega stavka člena 108(3) PDEU ter se uporablja če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | celotna proizvodnja etilnega alkohola v okviru monopola, za katero se prejme pomoč, se postopoma zmanjšuje z največ 600 000 hl leta 2011 na 420 000 hl leta 2012 in na 240 000 hl leta 2013 ter lahko znaša največ 60 000 hl na leto od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2017, na dan, ko monopol preneha obstajati; |
| --- | --- |

(a)

celotna proizvodnja etilnega alkohola v okviru monopola, za katero se prejme pomoč, se postopoma zmanjšuje z največ 600 000 hl leta 2011 na 420 000 hl leta 2012 in na 240 000 hl leta 2013 ter lahko znaša največ 60 000 hl na leto od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2017, na dan, ko monopol preneha obstajati;

| (b) | proizvodnja kmetijsko vezanih žganjarn, ki prejemajo pomoč, se postopoma zmanjšuje s 540 000 hl leta 2011 na 360 000 hl leta 2012 in na 180 000 hl leta 2013. Do 31. decembra 2013 bodo vse kmetijsko vezane žganjarne izstopile iz monopola. Ob izstopu iz monopola bo vsaka kmetijsko vezana žganjarna lahko prejela kompenzacijsko pomoč v višini 257,50 EUR na hl nominalnih pravic za žganjekuho, kakor določa veljavna nemška zakonodaja. Kompenzacijska pomoč se lahko dodeli najpozneje 31. decembra 2013. Vendar pa se lahko izplača v več obrokih, od katerih se zadnji izplača najpozneje 31. decembra 2017; |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja kmetijsko vezanih žganjarn, ki prejemajo pomoč, se postopoma zmanjšuje s 540 000 hl leta 2011 na 360 000 hl leta 2012 in na 180 000 hl leta 2013. Do 31. decembra 2013 bodo vse kmetijsko vezane žganjarne izstopile iz monopola. Ob izstopu iz monopola bo vsaka kmetijsko vezana žganjarna lahko prejela kompenzacijsko pomoč v višini 257,50 EUR na hl nominalnih pravic za žganjekuho, kakor določa veljavna nemška zakonodaja. Kompenzacijska pomoč se lahko dodeli najpozneje 31. decembra 2013. Vendar pa se lahko izplača v več obrokih, od katerih se zadnji izplača najpozneje 31. decembra 2017;

| (c) | žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji, uporabniki žganjarn in združenja proizvajalcev sadnega žganja lahko prejemajo pomoč, dodeljeno v okviru monopola, do 31. decembra 2017, pod pogojem, da proizvodnja, za katero se prejme pomoč, ne presega 60 000 hl letno; |
| --- | --- |

(c)

žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji, uporabniki žganjarn in združenja proizvajalcev sadnega žganja lahko prejemajo pomoč, dodeljeno v okviru monopola, do 31. decembra 2017, pod pogojem, da proizvodnja, za katero se prejme pomoč, ne presega 60 000 hl letno;

| (d) | skupni znesek pomoči, plačan od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2013, ne presega 269,9 milijona EUR, skupni znesek pomoči, plačan od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2017, pa ne presega EUR 268 milijonov EUR, ter |
| --- | --- |

(d)

skupni znesek pomoči, plačan od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2013, ne presega 269,9 milijona EUR, skupni znesek pomoči, plačan od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2017, pa ne presega EUR 268 milijonov EUR, ter

| (e) | Nemčija vsako leto pred 30. junijem Komisiji predloži poročilo o delovanju monopola in pomoči, dodeljeni v okviru monopola, v predhodnem letu. Komisija to poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega morajo letna poročila, predložena v letih 2013 do 2016, vključevati letni načrt postopnega opuščanja za prihodnje leto za žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji, uporabnike žganjarn in združenja proizvajalcev sadnega žganja.“ |
| --- | --- |

(e)

Nemčija vsako leto pred 30. junijem Komisiji predloži poročilo o delovanju monopola in pomoči, dodeljeni v okviru monopola, v predhodnem letu. Komisija to poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega morajo letna poročila, predložena v letih 2013 do 2016, vključevati letni načrt postopnega opuščanja za prihodnje leto za žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji, uporabnike žganjarn in združenja proizvajalcev sadnega žganja.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. decembra 2010

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

O. CHASTEL

---

(1)  Mnenje z dne 15. septembra 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu)

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 10. decembra 2010.

2

(3)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

3

---