# Euroopan unionin L 338/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.338.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 338 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta22. joulukuuta 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.338.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 338

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta22. joulukuuta 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 1239/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden sekä näihin palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvien korjauskertoimien mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2010 | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 1240/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmän maksuosuuden mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2010 | 7 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1241/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamisesta ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta | 8 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1242/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 10 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1243/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n tuottamien silityslautojen tuonnissa | 22 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1244/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1245/2010, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, unionin tariffikiintiöiden avaamisesta lampaille ja vuohille sekä lampaan- ja vuohenlihalle vuodeksi 2011 | 37 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1246/2010, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 40 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1247/2010, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 42 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2010/92/EU, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta bromukonatsolin sisällyttämiseksi siihen tehoaineena (
  2
  ) | 44 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/795/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä joulukuuta 2010, neuvoston työjärjestyksen muuttamisesta | 47 |
| | | 2010/796/YUTP |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EUPOL COPPS/1/2010, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) johtajan toimikauden jatkamisesta | 49 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | | 2010/797/EU |
| | * | Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätös N:o 1/2010, annettu 1 päivänä joulukuuta 2010, sopimuksen liitteen 11 lisäysten 1, 2, 5, 6, 10 ja 11 muuttamisesta | 50 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 1239/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden sekä näihin palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvien korjauskertoimien mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2010

1

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 1240/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmän maksuosuuden mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2010

7

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1241/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamisesta ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta

8

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1242/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

10

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1243/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n tuottamien silityslautojen tuonnissa

22

*

Komission asetus (EU) N:o 1244/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta (
  1
  )

1

35

*

Komission asetus (EU) N:o 1245/2010, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, unionin tariffikiintiöiden avaamisesta lampaille ja vuohille sekä lampaan- ja vuohenlihalle vuodeksi 2011

37

Komission asetus (EU) N:o 1246/2010, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

40

Komission asetus (EU) N:o 1247/2010, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

42

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2010/92/EU, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta bromukonatsolin sisällyttämiseksi siihen tehoaineena (
  2
  )

2

44

PÄÄTÖKSET

2010/795/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä joulukuuta 2010, neuvoston työjärjestyksen muuttamisesta

47

2010/796/YUTP

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EUPOL COPPS/1/2010, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010, palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) johtajan toimikauden jatkamisesta

49

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

2010/797/EU

*

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätös N:o 1/2010, annettu 1 päivänä joulukuuta 2010, sopimuksen liitteen 11 lisäysten 1, 2, 5, 6, 10 ja 11 muuttamisesta

50

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 291/10/KOL, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, Bonamia ostreaen ja Marteilia refringensin osalta hyväksyttyjen Norjan vyöhykkeiden määrittämisestä | 60 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 291/10/KOL, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, Bonamia ostreaen ja Marteilia refringensin osalta hyväksyttyjen Norjan vyöhykkeiden määrittämisestä

Bonamia ostreaen

Marteilia refringensin

60

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission päätös 2010/470/EU, tehty 26 päivänä elokuuta 2010, terveystodistusten malleista hevos-, lammas- ja vuohieläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden sekä sikaeläinten munasolujen ja alkioiden unionin sisäistä kauppaa varten (EUVL L 228, 31.8.2010) | 62 |
| | * | Oikaistaan komission päätös 2010/471/EU, annettu 26 päivänä elokuuta 2010, hevoseläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnista unioniin siltä osin kuin on kyse keinosiemennysasemien, siemennesteen varastointiasemien ja alkionsiirto- ja alkiontuotantoryhmien luetteloista sekä todistusvaatimuksista (EUVL L 228, 31.8.2010) | 63 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission päätös 2010/470/EU, tehty 26 päivänä elokuuta 2010, terveystodistusten malleista hevos-, lammas- ja vuohieläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden sekä sikaeläinten munasolujen ja alkioiden unionin sisäistä kauppaa varten (EUVL L 228, 31.8.2010)

(EUVL L 228, 31.8.2010)

62

*

Oikaistaan komission päätös 2010/471/EU, annettu 26 päivänä elokuuta 2010, hevoseläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnista unioniin siltä osin kuin on kyse keinosiemennysasemien, siemennesteen varastointiasemien ja alkionsiirto- ja alkiontuotantoryhmien luetteloista sekä todistusvaatimuksista (EUVL L 228, 31.8.2010)

(EUVL L 228, 31.8.2010)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti |
| | (2)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti

1

(2)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

2

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1239/2010,

annettu 20 päivänä joulukuuta 2010,

Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden sekä näihin palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvien korjauskertoimien mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2010

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon pöytäkirjan Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista ja erityisesti sen 12 artiklan,

ottaa huomioon asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (1) vahvistetut Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot ja erityisesti henkilöstösääntöjen 63, 64, 65 ja 82 artiklan sekä liitteet VII, XI ja XIII ja palvelussuhteen ehtojen 20 artiklan 1 kohdan, 64 artiklan, 92 artiklan ja 132 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa: jotta Euroopan unionin virkamiehille ja muulle henkilöstölle voidaan taata jäsenvaltioiden kansallisten virkamiesten ostovoiman kehitystä vastaava kehitys, Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoja ja eläkkeitä on syytä mukauttaa vuoden 2010 tarkistuksen yhteydessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen 63 artiklan toisessa kohdassa oleva ilmaisu ”1 päivästä heinäkuuta 2009” ilmaisulla ”1 päivästä heinäkuuta 2010”.

2 artikla

Korvataan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen 66 artiklassa oleva taulukko, joka koskee palkkojen ja eläkkeiden laskemiseen sovellettavia kuukausittaisia peruspalkkoja, seuraavalla taulukolla:

| 1.7.2010 | PALKKATASO |
| --- | --- |
| PALKKALUOKKA | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 |

1.7.2010

PALKKATASO

PALKKALUOKKA

1

2

3

4

5

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

3 artikla

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin henkilöstösääntöjen 64 artiklan nojalla sovellettavat korjauskertoimet jäljempänä olevan taulukon sarakkeen 2 mukaisesti.

Vahvistetaan 1 päivästä tammikuuta 2011 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 17 artiklan 3 kohdan nojalla virkamiesten ja muun henkilöstön palkansiirtoihin sovellettavat korjauskertoimet jäljempänä olevan taulukon sarakkeen 3 mukaisesti.

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 20 artiklan 1 kohdan nojalla eläkkeisiin sovellettavat korjauskertoimet jäljempänä olevan taulukon sarakkeen 4 mukaisesti.

Vahvistetaan 16 päivästä toukokuuta 2010 virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin henkilöstösääntöjen 64 artiklan nojalla sovellettavat korjauskertoimet jäljempänä olevan taulukon sarakkeen 5 mukaisesti. Vuotuinen mukautus tulee voimaan kyseisten asemapaikkojen osalta 16 päivänä toukokuuta 2010.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maa / Paikkakunta | Palkka
  1.7.2010 | Siirto
  1.1.2011 | Eläke
  1.7.2010 | Palkka
  16.5.2010 |
| Bulgaria | 62,7 | 59,3 | 100,0 | |
| Tšekki | 84,2 | 77,5 | 100,0 | |
| Tanska | 134,1 | 130,5 | 130,5 | |
| Saksa | 94,8 | 96,5 | 100,0 | |
| Bonn | 94,7 | | | |
| Karlsruhe | 92,1 | | | |
| München | 103,7 | | | |
| Viro | 75,6 | 76,6 | 100,0 | |
| Irlanti | 109,1 | 103,9 | 103,9 | |
| Kreikka | 94,8 | 94,3 | 100,0 | |
| Espanja | 97,7 | 91,0 | 100,0 | |
| Ranksa | 116,1 | 107,6 | 107,6 | |
| Italia | 106,6 | 102,3 | 102,3 | |
| Varese | 92,3 | | | |
| Kypros | 83,7 | 86,7 | 100,0 | |
| Latvia | 74,3 | 69,4 | 100,0 | |
| Liettua | 72,5 | 68,8 | 100,0 | |
| Unkari | 79,2 | 68,6 | 100,0 | |
| Malta | 82,2 | 84,8 | 100,0 | |
| Alankomaat | 104,1 | 98,0 | 105,1 | |
| Itävalta | 106,2 | 105,1 | 105,1 | |
| Puola | 77,1 | 68,1 | 100,0 | |
| Portugali | 85,0 | 85,1 | 100,0 | |
| Romania | | 59,1 | 100,0 | 69,5 |
| Slovenia | 89,6 | 84,4 | 100,0 | |
| Slovakia | 80,0 | 75,4 | 100,0 | |
| Suomi | 119,4 | 112,4 | 112,4 | |
| Ruotsi | 118,6 | 112,6 | 112,6 | |
| Yhd. kuningaskunta | | 108,4 | 108,4 | 134,4 |
| Culham | 104,5 | | | |

1

2

3

4

5

Maa / Paikkakunta

Palkka

1.7.2010

Siirto

1.1.2011

Eläke

1.7.2010

Palkka

16.5.2010

Bulgaria

62,7

59,3

100,0

Tšekki

84,2

77,5

100,0

Tanska

134,1

130,5

130,5

Saksa

94,8

96,5

100,0

Bonn

94,7

Karlsruhe

92,1

München

103,7

Viro

75,6

76,6

100,0

Irlanti

109,1

103,9

103,9

Kreikka

94,8

94,3

100,0

Espanja

97,7

91,0

100,0

Ranksa

116,1

107,6

107,6

Italia

106,6

102,3

102,3

Varese

92,3

Kypros

83,7

86,7

100,0

Latvia

74,3

69,4

100,0

Liettua

72,5

68,8

100,0

Unkari

79,2

68,6

100,0

Malta

82,2

84,8

100,0

Alankomaat

104,1

98,0

105,1

Itävalta

106,2

105,1

105,1

Puola

77,1

68,1

100,0

Portugali

85,0

85,1

100,0

Romania

59,1

100,0

69,5

Slovenia

89,6

84,4

100,0

Slovakia

80,0

75,4

100,0

Suomi

119,4

112,4

112,4

Ruotsi

118,6

112,6

112,6

Yhd. kuningaskunta

108,4

108,4

134,4

Culham

104,5

4 artikla

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen 42 a artiklan toisessa ja kolmannessa kohdassa tarkoitetun vanhempainloman aikaisen lisän määräksi 911,73 euroa ja yksinhuoltajavanhemmille 1 215,63 euroa.

5 artikla

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kotitalouslisän perusosaksi 170,52 euroa.

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän perusosaksi 372,61 euroa.

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koulutuslisän perusosaksi 252,81 euroa.

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun koulutuslisän perusosaksi 91,02 euroa.

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen 69 artiklassa ja sen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun ulkomaankorvauksen vähimmäismääräksi 505,39 euroa.

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 134 artiklassa tarkoitetun ulkomaankorvauksen määräksi 363,31 euroa.

6 artikla

Mukautetaan 1 päivästä tammikuuta 2011 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kilometrikorvaus seuraavasti:

| 0 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on | 0–200 km |
| --- | --- |
| 0,3790 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on | 201–1 000 km |
| 0,6316 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on | 1 001–2 000 km |
| 0,3790 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on | 2 001–3 000 km |
| 0,1262 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on | 3 001–4 000 km |
| 0,0609 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on | 4 001–10 000 km |
| 0 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus ylittää | 10 000 km. |

0 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on

0–200 km

0,3790 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on

201–1 000 km

0,6316 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on

1 001–2 000 km

0,3790 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on

2 001–3 000 km

0,1262 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on

3 001–4 000 km

0,0609 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus on

4 001–10 000 km

0 euroa kilometriltä matkaosuudelta, jonka pituus ylittää

10 000 km.

Edellä oleviin lisätään kiinteämääräinen lisäkorvaus seuraavasti:

| — | 189,48 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on 725-1 450 kilometriä, |
| --- | --- |

—

189,48 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on 725-1 450 kilometriä,

| — | 378,93 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on yli 1 450 kilometriä. |
| --- | --- |

—

378,93 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on yli 1 450 kilometriä.

7 artikla

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivärahan määräksi

| — | 39,17 euroa virkamiehelle, jolla on oikeus kotitalouslisään, |
| --- | --- |

—

39,17 euroa virkamiehelle, jolla on oikeus kotitalouslisään,

| — | 31,58 euroa virkamiehelle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään. |
| --- | --- |

—

31,58 euroa virkamiehelle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.

8 artikla

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen vähimmäismääräksi

| — | 1 114,99 euroa henkilölle, jolla on oikeus kotitalouslisään, |
| --- | --- |

—

1 114,99 euroa henkilölle, jolla on oikeus kotitalouslisään,

| — | 662,97 euroa henkilölle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään. |
| --- | --- |

—

662,97 euroa henkilölle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.

9 artikla

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun työttömyyskorvauksen vähimmäismääräksi 1 337,19 euroa ja enimmäismääräksi 2 674,39 euroa.

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 28 a artiklan 7 kohdassa tarkoitetuksi kiinteämääräiseksi vähennykseksi 1 215,63 euroa.

10 artikla

Korvataan muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 93 artiklassa oleva kuukausittaista peruspalkkaa koskeva taulukko 1 päivästä heinäkuuta 2010 seuraavasti:

| TEHTÄVÄ- RYHMÄ | 1.7.2010 | PALKKATASO |
| --- | --- | --- |
| PALKKALUOKKA | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 832,42 | 5 953,71 | 6 077,52 | 6 203,91 | 6 332,92 | 6 464,62 | 6 599,06 |
| | 17 | 5 154,85 | 5 262,04 | 5 371,47 | 5 483,18 | 5 597,20 | 5 713,60 | 5 832,42 |
| | 16 | 4 555,99 | 4 650,73 | 4 747,45 | 4 846,17 | 4 946,95 | 5 049,83 | 5 154,85 |
| | 15 | 4 026,70 | 4 110,44 | 4 195,92 | 4 283,18 | 4 372,25 | 4 463,17 | 4 555,99 |
| | 14 | 3 558,90 | 3 632,91 | 3 708,46 | 3 785,58 | 3 864,31 | 3 944,67 | 4 026,70 |
| | 13 | 3 145,45 | 3 210,86 | 3 277,63 | 3 345,80 | 3 415,37 | 3 486,40 | 3 558,90 |
| III | 12 | 4 026,63 | 4 110,36 | 4 195,84 | 4 283,09 | 4 372,15 | 4 463,07 | 4 555,88 |
| | 11 | 3 558,86 | 3 632,87 | 3 708,41 | 3 785,53 | 3 864,25 | 3 944,60 | 4 026,63 |
| | 10 | 3 145,43 | 3 210,84 | 3 277,61 | 3 345,77 | 3 415,34 | 3 486,36 | 3 558,86 |
| | 9 | 2 780,03 | 2 837,84 | 2 896,86 | 2 957,09 | 3 018,59 | 3 081,36 | 3 145,43 |
| | 8 | 2 457,08 | 2 508,17 | 2 560,33 | 2 613,57 | 2 667,92 | 2 723,40 | 2 780,03 |
| II | 7 | 2 779,98 | 2 837,80 | 2 896,82 | 2 957,07 | 3 018,58 | 3 081,36 | 3 145,45 |
| | 6 | 2 456,97 | 2 508,07 | 2 560,24 | 2 613,49 | 2 667,84 | 2 723,33 | 2 779,98 |
| | 5 | 2 171,49 | 2 216,65 | 2 262,76 | 2 309,82 | 2 357,86 | 2 406,91 | 2 456,97 |
| | 4 | 1 919,18 | 1 959,10 | 1 999,84 | 2 041,44 | 2 083,90 | 2 127,24 | 2 171,49 |
| I | 3 | 2 364,28 | 2 413,35 | 2 463,43 | 2 514,56 | 2 566,74 | 2 620,01 | 2 674,39 |
| | 2 | 2 090,12 | 2 133,50 | 2 177,78 | 2 222,98 | 2 269,11 | 2 316,21 | 2 364,28 |
| | 1 | 1 847,76 | 1 886,11 | 1 925,25 | 1 965,21 | 2 005,99 | 2 047,63 | 2 090,12 |

TEHTÄVÄ- RYHMÄ

1.7.2010

PALKKATASO

PALKKALUOKKA

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 832,42

5 953,71

6 077,52

6 203,91

6 332,92

6 464,62

6 599,06

17

5 154,85

5 262,04

5 371,47

5 483,18

5 597,20

5 713,60

5 832,42

16

4 555,99

4 650,73

4 747,45

4 846,17

4 946,95

5 049,83

5 154,85

15

4 026,70

4 110,44

4 195,92

4 283,18

4 372,25

4 463,17

4 555,99

14

3 558,90

3 632,91

3 708,46

3 785,58

3 864,31

3 944,67

4 026,70

13

3 145,45

3 210,86

3 277,63

3 345,80

3 415,37

3 486,40

3 558,90

III

12

4 026,63

4 110,36

4 195,84

4 283,09

4 372,15

4 463,07

4 555,88

11

3 558,86

3 632,87

3 708,41

3 785,53

3 864,25

3 944,60

4 026,63

10

3 145,43

3 210,84

3 277,61

3 345,77

3 415,34

3 486,36

3 558,86

9

2 780,03

2 837,84

2 896,86

2 957,09

3 018,59

3 081,36

3 145,43

8

2 457,08

2 508,17

2 560,33

2 613,57

2 667,92

2 723,40

2 780,03

II

7

2 779,98

2 837,80

2 896,82

2 957,07

3 018,58

3 081,36

3 145,45

6

2 456,97

2 508,07

2 560,24

2 613,49

2 667,84

2 723,33

2 779,98

5

2 171,49

2 216,65

2 262,76

2 309,82

2 357,86

2 406,91

2 456,97

4

1 919,18

1 959,10

1 999,84

2 041,44

2 083,90

2 127,24

2 171,49

I

3

2 364,28

2 413,35

2 463,43

2 514,56

2 566,74

2 620,01

2 674,39

2

2 090,12

2 133,50

2 177,78

2 222,98

2 269,11

2 316,21

2 364,28

1

1 847,76

1 886,11

1 925,25

1 965,21

2 005,99

2 047,63

2 090,12

11 artikla

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 94 artiklassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen vähimmäismääräksi

| — | 838,66 euroa henkilölle, jolla on oikeus kotitalouslisään, |
| --- | --- |

—

838,66 euroa henkilölle, jolla on oikeus kotitalouslisään,

| — | 497,22 euroa henkilölle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään. |
| --- | --- |

—

497,22 euroa henkilölle, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.

12 artikla

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 96 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun työttömyyskorvauksen vähimmäismääräksi 1 002,90 euroa ja enimmäismääräksi 2 005,78 euroa.

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 96 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuksi kiinteämääräiseksi vähennykseksi 911,73 euroa.

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 136 artiklassa tarkoitetun työttömyyskorvauksen vähimmäismääräksi 882,33 euroa ja enimmäismääräksi 2 076,07 euroa.

13 artikla

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 neuvoston asetuksen (EHTY, ETY, Euratom) N:o 300/76 (2) 1 artiklan ensimmäisessä alakohdassa säädetyiksi korvauksiksi keskeytyksettä tai vuorotyössä tehtäviään hoitaville virkamiehille 382,17 euroa, 576,84 euroa, 630,69 euroa ja 859,84 euroa.

14 artikla

Korjataan 1 päivästä heinäkuuta 2010 neuvoston asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 (3) 4 artiklassa tarkoitetut määrät kertoimella 5,516766.

15 artikla

Korvataan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 8 artiklan 2 kohdassa esitetty taulukko seuraavalla taulukolla:

| 1.7.2010 | PALKKATASO |
| --- | --- |
| PALKKALUOKKA | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 | 17 630,00 | | |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 919,04 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 | | | |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 216,49 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 681,17 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 324,20 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 | | | |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 8 064,86 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 127,99 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 299,95 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 568,11 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 921,28 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 349,59 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 844,31 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 | | | |

1.7.2010

PALKKATASO

PALKKALUOKKA

1

2

3

4

5

6

7

8

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

18 370,84

18 370,84

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

17 630,00

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 919,04

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 216,49

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 681,17

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 324,20

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7 427,52

7 739,63

8 064,86

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 127,99

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 299,95

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 568,11

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 921,28

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 349,59

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 844,31

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

16 artikla

Vahvistetaan 1 päivästä heinäkuuta 2010 henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 18 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi ennen 1 päivää toukokuuta 2004 voimassa olevassa henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevassa entisessä 4 a artiklassa mainitun kiinteämääräisen korvauksen määräksi

| — | 131,84 euroa kuukaudessa virkamiehille, joiden palkkaluokka on C 4 tai C 5, |
| --- | --- |

—

131,84 euroa kuukaudessa virkamiehille, joiden palkkaluokka on C 4 tai C 5,

| — | 202,14 euroa kuukaudessa virkamiehille, joiden palkkaluokka on C 1, C 2 tai C 3. |
| --- | --- |

—

202,14 euroa kuukaudessa virkamiehille, joiden palkkaluokka on C 1, C 2 tai C 3.

17 artikla

Korvataan 1 päivästä heinäkuuta 2010 muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 133 artiklassa oleva kuukausittaisia peruspalkkoja koskeva asteikko seuraavasti:

| Palkkaluokka | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokoaikatyöntekijän peruspalkka | 1 680,76 | 1 958,08 | 2 122,97 | 2 301,75 | 2 495,58 | 2 705,73 | 2 933,59 |
| Palkkaluokka | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Kokoaikatyöntekijän peruspalkka | 3 180,63 | 3 448,48 | 3 738,88 | 4 053,72 | 4 395,09 | 4 765,20 | 5 166,49 |
| Palkkaluokka | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Kokoaikatyöntekijän peruspalkka | 5 601,56 | 6 073,28 | 6 584,71 | 7 139,21 | 7 740,41 | | |

Palkkaluokka

1

2

3

4

5

6

7

Kokoaikatyöntekijän peruspalkka

1 680,76

1 958,08

2 122,97

2 301,75

2 495,58

2 705,73

2 933,59

Palkkaluokka

8

9

10

11

12

13

14

Kokoaikatyöntekijän peruspalkka

3 180,63

3 448,48

3 738,88

4 053,72

4 395,09

4 765,20

5 166,49

Palkkaluokka

15

16

17

18

19

Kokoaikatyöntekijän peruspalkka

5 601,56

6 073,28

6 584,71

7 139,21

7 740,41

18 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EHTY, ETY, Euratom) N:o 300/76, annettu 9 päivänä helmikuuta 1976, edunsaajaryhmien, korvausten antamista koskevien edellytysten ja sellaisten korvausmäärien määrittämisestä, jotka voidaan myöntää keskeytyksettä tai vuorotyössä tehtäviään hoitaville virkamiehille (EYVL L 38, 13.2.1976, s. 1).

2

(3)  Neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68, annettu 29 päivänä helmikuuta 1968, Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyn vahvistamisesta (EYVL L 56, 4.3.1968, s. 8).

3

---

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/7

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1240/2010,

annettu 20 päivänä joulukuuta 2010,

Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmän maksuosuuden mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2010

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (1) ja erityisesti mainittujen henkilöstösääntöjen 83 a artiklan ja liitteen XII,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurostat esitti henkilöstösääntöjen liitteessä XII olevan 13 artiklan mukaisesti 1 päivänä syyskuuta 2010 eläkejärjestelmän vuoden 2010 vakuutusmatemaattisen arviointiraportin, jossa saatetaan ajan tasallle mainitussa liitteessä tarkoitetut muuttujat. Raportin mukaan eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattisen tasapainon varmistamiseen tarvittava maksuosuus on 11,6 prosenttia peruspalkasta. |
| --- | --- |

(1)

Eurostat esitti henkilöstösääntöjen liitteessä XII olevan 13 artiklan mukaisesti 1 päivänä syyskuuta 2010 eläkejärjestelmän vuoden 2010 vakuutusmatemaattisen arviointiraportin, jossa saatetaan ajan tasallle mainitussa liitteessä tarkoitetut muuttujat. Raportin mukaan eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattisen tasapainon varmistamiseen tarvittava maksuosuus on 11,6 prosenttia peruspalkasta.

| (2) | Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattisen tasapainon varmistamiseen tarvittavaa maksuosuutta olisi tästä syystä mukautettava 11,6 prosenttiin peruspalkasta, |
| --- | --- |

(2)

Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmän vakuutusmatemaattisen tasapainon varmistamiseen tarvittavaa maksuosuutta olisi tästä syystä mukautettava 11,6 prosenttiin peruspalkasta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan henkilöstösääntöjen 83 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi maksuosuudeksi 11,6 prosenttia 1 päivästä heinäkuuta 2010.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

1

---

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/8

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1241/2010,

annettu 20 päivänä joulukuuta 2010,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamisesta ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon toimenpiteistä, joita yhteisö voi toteuttaa polkumyyntitoimenpiteitä ja tukien vastaisia toimenpiteitä koskevan WTO:n riitojenratkaisuelimen hyväksymän raportin johdosta, 23 päivänä heinäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1515/2001 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’ensimmäinen tutkimus’, perusteella otettiin 23 päivänä huhtikuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 452/2007 (2) käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. Mainittu asetus tuli voimaan 27 päivänä huhtikuuta 2007. |
| --- | --- |

(1)

Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’ensimmäinen tutkimus’, perusteella otettiin 23 päivänä huhtikuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 452/2007 (2) käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. Mainittu asetus tuli voimaan 27 päivänä huhtikuuta 2007.

| (2) | Muistutetaan, että kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n, jäljempänä ’Since Hardware’, tuottamille silityslaudoille asetettu lopullinen polkumyyntitulli oli nolla prosenttia, kun se muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta vaihteli 18,1 prosentista 38,1 prosenttiin. Myöhemmin suoritetun välivaiheen tarkastelun perusteella näitä tullin määriä korotettiin asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamisesta 29 päivänä maaliskuuta 2010 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 270/2010 (3) nojalla enimmillään 42,3 prosenttiin. |
| --- | --- |

(2)

Muistutetaan, että kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n, jäljempänä ’Since Hardware’, tuottamille silityslaudoille asetettu lopullinen polkumyyntitulli oli nolla prosenttia, kun se muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta vaihteli 18,1 prosentista 38,1 prosenttiin. Myöhemmin suoritetun välivaiheen tarkastelun perusteella näitä tullin määriä korotettiin asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamisesta 29 päivänä maaliskuuta 2010 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 270/2010 (3) nojalla enimmillään 42,3 prosenttiin.

2.   Uuden menettelyn vireillepano

| (3) | Komissio ilmoitti 2 päivänä lokakuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (5), jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan nojalla vireille Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuontia unioniin koskevan polkumyyntitutkimuksen, joka koskee vain Since Hardwarea. Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti myös panevansa asetuksen (EY) N:o 1515/2001 2 artiklan 3 kohdan nojalla vireille tarkastelun, jotta asetusta (EY) N:o 452/2007 voidaan tarvittaessa muuttaa WTO:n valituselimen raportin ”Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” (AB-2005-6) (6) johdosta. Tämän raportin 305 ja 306 kohdassa edellytetään, että jos vientiä harjoittavan tuottajan ei alkuperäisessä tutkimuksessa ole todettu harjoittaneen polkumyyntiä, se on jätettävä tällaisen tutkimuksen perusteella käyttöön otettavien lopullisten toimenpiteiden ulkopuolelle eikä siihen voida kohdistaa hallinnollista tarkastelua tai muuttuneista olosuhteista johtuvaa tarkastelua. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 2 päivänä lokakuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (5), jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan nojalla vireille Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuontia unioniin koskevan polkumyyntitutkimuksen, joka koskee vain Since Hardwarea. Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti myös panevansa asetuksen (EY) N:o 1515/2001 2 artiklan 3 kohdan nojalla vireille tarkastelun, jotta asetusta (EY) N:o 452/2007 voidaan tarvittaessa muuttaa WTO:n valituselimen raportin ”Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” (AB-2005-6) (6) johdosta. Tämän raportin 305 ja 306 kohdassa edellytetään, että jos vientiä harjoittavan tuottajan ei alkuperäisessä tutkimuksessa ole todettu harjoittaneen polkumyyntiä, se on jätettävä tällaisen tutkimuksen perusteella käyttöön otettavien lopullisten toimenpiteiden ulkopuolelle eikä siihen voida kohdistaa hallinnollista tarkastelua tai muuttuneista olosuhteista johtuvaa tarkastelua.

3.   Since Hardwaren sulkeminen neuvoston asetuksella (EY) N:o 452/2007 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitoimenpiteen ulkopuolelle

| (4) | Since Hardware olisi suljettava asetuksella (EY) N:o 452/2007 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitoimenpiteen ulkopuolelle, jottei Since Hardwareen sovellettaisi samanaikaisesti kahta polkumyyntimenettelyä, |
| --- | --- |

(4)

Since Hardware olisi suljettava asetuksella (EY) N:o 452/2007 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitoimenpiteen ulkopuolelle, jottei Since Hardwareen sovellettaisi samanaikaisesti kahta polkumyyntimenettelyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 452/2007 seuraavasti:

Poistetaan 1 artiklan 2 kohdassa olevasta taulukosta kohta, joka koskee yritystä Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., ja korvataan kohta ”Kaikki muut yritykset” kohdalla ”Kaikki muut yritykset (lukuun ottamatta Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou – Taric-lisäkoodi A784)”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  EYVL L 201, 26.7.2001, s. 10.

1

(2)  EUVL L 109, 26.4.2007, s. 12.

2

(3)  EUVL L 84, 31.3.2010, s. 13.

3

(4)  EUVL C 237, 2.10.2009, s. 5.

4

(5)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

5

(6)  WT/DS295/AB/R, 29. marraskuuta 2005.

6

---

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/10

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1242/2010,

annettu 20 päivänä joulukuuta 2010,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan sekä 11 artiklan 2 ja 5 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1312/98 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa. Käyttöön otettu tulli oli yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta 53 % ja kaiken muun Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin osalta 82 %. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1312/98 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa. Käyttöön otettu tulli oli yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta 53 % ja kaiken muun Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin osalta 82 %.

| (2) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’edellinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’, jälkeen neuvosto piti nämä toimenpiteet voimassa lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peröisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa 4 päivänä lokakuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 1736/2004 (3). |
| --- | --- |

(2)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’edellinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’, jälkeen neuvosto piti nämä toimenpiteet voimassa lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peröisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa 4 päivänä lokakuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 1736/2004 (3).

2.   Tarkastelupyyntö

| (3) | Liaison Committee of the EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, esitti 4 päivänä toukokuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 % synteettikuitunuorien tuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(3)

Liaison Committee of the EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, esitti 4 päivänä toukokuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 % synteettikuitunuorien tuotannosta unionissa.

| (4) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(4)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.

| (5) | Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä lokakuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(5)

Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä lokakuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

3.   Tutkimus

3.1.   Tutkimusajanjakso

| (6) | Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(6)

Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

3.2.   Tutkimuksen osapuolet

| (7) | Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta tiedossa oleville unionin tuottajille, viejille ja vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisessa maassa, asianomaisen maan edustajille, tuojille sekä sellaisten käyttäjien järjestölle, joita asian tiedettiin koskevan. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta tiedossa oleville unionin tuottajille, viejille ja vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisessa maassa, asianomaisen maan edustajille, tuojille sekä sellaisten käyttäjien järjestölle, joita asian tiedettiin koskevan.

| (8) | Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(8)

Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

4.   Otanta

| (9) | Koska unionin tuottajia ja Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia on ilmeisen suuri määrä, pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(9)

Koska unionin tuottajia ja Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia on ilmeisen suuri määrä, pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (10) | Yhteensä viisi intialaista tuottajaa, joista kaksi kuuluu samaan ryhmään, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa ja esitti toivomuksen tulla valituksi otokseen. Neljä näistä viidestä yrityksestä tuotti ja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Viides yritys ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaikkia viittä yritystä pidettiin yhteistyössä toimivina yrityksinä, ja ne otettiin huomioon otoksen valinnassa. Yhteistyössä toimimisen astetta Intiassa, eli yhteistyössä toimivien intialaisten yritysten unioniin suuntautuvan viennin prosenttiosuutta kaikesta Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä, ei voitu laskea, koska kyseisten viiden yhteistyössä toimivan yrityksen ilmoittama kokonaisvienti unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli huomattavasti korkeampi kuin Eurostatin kirjaama kaiken Intiasta tulevan viennin määrä; tähän liittyvät syyt esitetään yksityiskohtaisesti 21–23 kappaleessa. |
| --- | --- |

(10)

Yhteensä viisi intialaista tuottajaa, joista kaksi kuuluu samaan ryhmään, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa ja esitti toivomuksen tulla valituksi otokseen. Neljä näistä viidestä yrityksestä tuotti ja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Viides yritys ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaikkia viittä yritystä pidettiin yhteistyössä toimivina yrityksinä, ja ne otettiin huomioon otoksen valinnassa. Yhteistyössä toimimisen astetta Intiassa, eli yhteistyössä toimivien intialaisten yritysten unioniin suuntautuvan viennin prosenttiosuutta kaikesta Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä, ei voitu laskea, koska kyseisten viiden yhteistyössä toimivan yrityksen ilmoittama kokonaisvienti unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli huomattavasti korkeampi kuin Eurostatin kirjaama kaiken Intiasta tulevan viennin määrä; tähän liittyvät syyt esitetään yksityiskohtaisesti 21–23 kappaleessa.

| (11) | Otos valittiin yhteisymmärryksessä Intian viranomaisten kanssa, ja se sisälsi kyseiset neljä yritystä, jotka ilmoittivat vientimyynnistä unioniin. Kaksi neljästä otokseen valitusta yrityksestä oli etuyhteydessä. On huomattava, että alkuperäisessä tutkimuksessa ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä ja että sitä koskee nykyisin yksilöllinen polkumyyntitulli. On myös huomattava, että edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa yksikään intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, ja sen vuoksi päätelmät perustettiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Otos valittiin yhteisymmärryksessä Intian viranomaisten kanssa, ja se sisälsi kyseiset neljä yritystä, jotka ilmoittivat vientimyynnistä unioniin. Kaksi neljästä otokseen valitusta yrityksestä oli etuyhteydessä. On huomattava, että alkuperäisessä tutkimuksessa ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä ja että sitä koskee nykyisin yksilöllinen polkumyyntitulli. On myös huomattava, että edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa yksikään intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, ja sen vuoksi päätelmät perustettiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (12) | Kahdeksantoista unionin tuottajaa (kaikki viisitoista valituksen tekijää ja kolme muuta tuottajaa, jotka edustavat yhdessä 78:aa prosenttia unionin koko tuotannosta) toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden osuus 40 kappaleessa määritellystä unionin tuotannonalasta on noin 40 % ja kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa noin puolet. Otoksen valinta perustui sellaiseen suurimpaan edustavaan unionin tuottajien myyntimäärään ja maantieteelliseen kattavuuteen, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yksi viidestä otokseen valitusta unionin tuottajasta aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät kyseisissä suuntauksissa. Kehityssuuntien analyysissa käytetyt neljän muun otokseen valitun unionin tuottajan luvut olivat kuitenkin edelleen edustavia. |
| --- | --- |

(12)

Kahdeksantoista unionin tuottajaa (kaikki viisitoista valituksen tekijää ja kolme muuta tuottajaa, jotka edustavat yhdessä 78:aa prosenttia unionin koko tuotannosta) toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden osuus 40 kappaleessa määritellystä unionin tuotannonalasta on noin 40 % ja kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa noin puolet. Otoksen valinta perustui sellaiseen suurimpaan edustavaan unionin tuottajien myyntimäärään ja maantieteelliseen kattavuuteen, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yksi viidestä otokseen valitusta unionin tuottajasta aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät kyseisissä suuntauksissa. Kehityssuuntien analyysissa käytetyt neljän muun otokseen valitun unionin tuottajan luvut olivat kuitenkin edelleen edustavia.

| (13) | Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille viidelle unionin tuottajalle sekä otokseen valituille neljälle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle. |
| --- | --- |

(13)

Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille viidelle unionin tuottajalle sekä otokseen valituille neljälle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.

| (14) | Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta. Yksi neljästä otokseen valitusta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta lopetti yhteistyössä toimimisen, kun taas kolme muuta (joista kaksi etuyhteydessä) vastasivat kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Tästä syystä intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien otos koostui lopulta niistä kolmesta intialaisesta yrityksestä, jotka vastasivat kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(14)

Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta. Yksi neljästä otokseen valitusta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta lopetti yhteistyössä toimimisen, kun taas kolme muuta (joista kaksi etuyhteydessä) vastasivat kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Tästä syystä intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien otos koostui lopulta niistä kolmesta intialaisesta yrityksestä, jotka vastasivat kyselylomakkeeseen.

5.   Saatujen tietojen tarkistaminen

| (15) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: |
| --- | --- |

(15)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

5.1.   Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat

| — | Axiom Imex International Ltd., Boisar, |
| --- | --- |

—

Axiom Imex International Ltd., Boisar,

| — | Tufropes Private Limited, Silvassa, |
| --- | --- |

—

Tufropes Private Limited, Silvassa,

| — | India Nets, Indore; |
| --- | --- |

—

India Nets, Indore;

5.2.   Unionin tuottajat

| — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali), |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali),

| — | Eurorope SA (Kreikka), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Kreikka),

| — | Lanex A.S. (Tšekki), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Tšekki),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugali), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugali),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta).

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (16) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, ja se määritellään seuraavasti: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla tai muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m). Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19. Sitä käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin merenkulussa ja teollisuudessa, varsinkin laivaliikenteessä (erityisesti laivan kiinnityksessä) ja kalastusalalla. |
| --- | --- |

(16)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, ja se määritellään seuraavasti: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla tai muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m). Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19. Sitä käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin merenkulussa ja teollisuudessa, varsinkin laivaliikenteessä (erityisesti laivan kiinnityksessä) ja kalastusalalla.

| (17) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että edellä tarkoitetut laivan kiinnitysnuorat eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska näissä nuorissa olevien pujosten vuoksi kyseiset tuotteet olisi ilmoitettava ”nuorasta valmistettuina tavaroina”, jotka kuuluvat toiseen CN-koodiin (ks. myös 23 kappale). On kuitenkin huomattava, että viittaus laivojen kiinnitysnuoriin tehdään ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen eri sovellustyyppien yhteydessä, jotka kaikki määritellään synteettikuitunuoriksi 16 kappaleessa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(17)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että edellä tarkoitetut laivan kiinnitysnuorat eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska näissä nuorissa olevien pujosten vuoksi kyseiset tuotteet olisi ilmoitettava ”nuorasta valmistettuina tavaroina”, jotka kuuluvat toiseen CN-koodiin (ks. myös 23 kappale). On kuitenkin huomattava, että viittaus laivojen kiinnitysnuoriin tehdään ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen eri sovellustyyppien yhteydessä, jotka kaikki määritellään synteettikuitunuoriksi 16 kappaleessa esitetyllä tavalla.

2.   Samankaltainen tuote

| (18) | Kuten alkuperäinen tutkimus osoitti ja tämä tutkimus vahvisti, tarkasteltavana oleva tuote ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat ovat kaikissa suhteissa samanlaisia ja niillä on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(18)

Kuten alkuperäinen tutkimus osoitti ja tämä tutkimus vahvisti, tarkasteltavana oleva tuote ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat ovat kaikissa suhteissa samanlaisia ja niillä on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

| (19) | Eräs asianomainen osapuoli on väittänyt, että unionin tuotannonalan valmistama tuote ei ole vertailukelpoinen tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa, koska unionin tuottajat ovat alkaneet käyttää uudentyyppistä raaka-ainetta nimeltä Dyneema, joka on paljon kalliimpaa kuin muut raaka-aineet, koska siitä tehdyt tuotteet ovat paljon kestävämpiä. Otokseen valitut intialaiset tuottajat eivät todella käytäkään tämäntyyppistä raaka-ainetta. On kuitenkin todettava ensinnäkin, että kyseiset tuotteet muodostavat vain pienen osan unionin tuottajien myymistä tuotteista. Vaikka pitääkin paikkansa, että jotkin unionin tuottajat käyttävät yhä enemmän tämäntyyppistä kuitua, Dyneema-nuorien osuus unionin tuotannosta on hyvin pieni. Vaikka raaka-ainekustannusten huomattavalla erolla (mahdollisesti noin 25–30 kertaa kalliimpi) voi olla jonkin verran vaikutusta erityisesti unionin tuotannonalan keskimääräistä myyntihintaa koskevaan vahinkoindikaattoriin, Dyneema-nuorien vaikutus kokonaisarviointiin on vähäinen, koska määrällisesti unionissa tuotetaan valtaosin vakiolaatuisia nuoria. Toiseksi kaikki tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun laskelmat perustuivat vastaavien tuotelajien vertailuun, jossa otetaan huomioon eri raaka-aineet. Sen vuoksi ero tuotevalikoimassa ei voi vääristää laskelmia. Joka tapauksessa tuotteella, jossa käytetään Dyneeman kaltaisia raaka-aineita, on edelleen samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(19)

Eräs asianomainen osapuoli on väittänyt, että unionin tuotannonalan valmistama tuote ei ole vertailukelpoinen tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa, koska unionin tuottajat ovat alkaneet käyttää uudentyyppistä raaka-ainetta nimeltä Dyneema, joka on paljon kalliimpaa kuin muut raaka-aineet, koska siitä tehdyt tuotteet ovat paljon kestävämpiä. Otokseen valitut intialaiset tuottajat eivät todella käytäkään tämäntyyppistä raaka-ainetta. On kuitenkin todettava ensinnäkin, että kyseiset tuotteet muodostavat vain pienen osan unionin tuottajien myymistä tuotteista. Vaikka pitääkin paikkansa, että jotkin unionin tuottajat käyttävät yhä enemmän tämäntyyppistä kuitua, Dyneema-nuorien osuus unionin tuotannosta on hyvin pieni. Vaikka raaka-ainekustannusten huomattavalla erolla (mahdollisesti noin 25–30 kertaa kalliimpi) voi olla jonkin verran vaikutusta erityisesti unionin tuotannonalan keskimääräistä myyntihintaa koskevaan vahinkoindikaattoriin, Dyneema-nuorien vaikutus kokonaisarviointiin on vähäinen, koska määrällisesti unionissa tuotetaan valtaosin vakiolaatuisia nuoria. Toiseksi kaikki tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun laskelmat perustuivat vastaavien tuotelajien vertailuun, jossa otetaan huomioon eri raaka-aineet. Sen vuoksi ero tuotevalikoimassa ei voi vääristää laskelmia. Joka tapauksessa tuotteella, jossa käytetään Dyneeman kaltaisia raaka-aineita, on edelleen samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Tämän vuoksi väite hylättiin.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (20) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Intiaa koskevien voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(20)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Intiaa koskevien voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.

1.   Tuonnin määrä

| (21) | Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Intiasta oli merkityksetön koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä Intiasta oli 31 tonnia eli vähemmän kuin 0,1 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana:









  (tonnia) | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia | 3 | 4 | 19 | 31 |
| Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta; lähde – Comext |

(21)

Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Intiasta oli merkityksetön koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä Intiasta oli 31 tonnia eli vähemmän kuin 0,1 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana:

(tonnia)

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Intia

3

4

19

31

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta; lähde – Comext

| (22) | Tarkistettujen tietojen mukaan otokseen kuuluvat kolme yritystä kuitenkin toimittivat tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin huomattavasti suurempia määriä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kuin Eurostatin ilmoittamat määrät. Tässä suhteessa on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa tuojat toimittivat tietoja, jotka osoittivat, että joitain määriä Intiasta ostettua tarkasteltavana olevaa tuotetta ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla vaan oli laitettu suljettuihin varastoihin ja myyty valtamerialuksille tai offshore-lautoille. Yksi valituksen tehnyt tuottaja toisti tämän väitteen tässä tutkimuksessa. Koska satamakauppiaat eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa, tätä väitettä ei voitu tarkistaa. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittaman asiakasluettelon perusteella oli kuitenkin ilmeistä, että useimmat asiakkaat olivat todellakin unionin satamissa toimivia merenkulkualan ja offshore-toiminnan tavarantoimittajia. Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ero tilastotietojen ja ilmoitettujen lukujen välillä johtuu tällaisesta myynnistä. |
| --- | --- |

(22)

Tarkistettujen tietojen mukaan otokseen kuuluvat kolme yritystä kuitenkin toimittivat tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin huomattavasti suurempia määriä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kuin Eurostatin ilmoittamat määrät. Tässä suhteessa on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa tuojat toimittivat tietoja, jotka osoittivat, että joitain määriä Intiasta ostettua tarkasteltavana olevaa tuotetta ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla vaan oli laitettu suljettuihin varastoihin ja myyty valtamerialuksille tai offshore-lautoille. Yksi valituksen tehnyt tuottaja toisti tämän väitteen tässä tutkimuksessa. Koska satamakauppiaat eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa, tätä väitettä ei voitu tarkistaa. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittaman asiakasluettelon perusteella oli kuitenkin ilmeistä, että useimmat asiakkaat olivat todellakin unionin satamissa toimivia merenkulkualan ja offshore-toiminnan tavarantoimittajia. Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ero tilastotietojen ja ilmoitettujen lukujen välillä johtuu tällaisesta myynnistä.

| (23) | On myös syytä mainita, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi väitteitä kiertämiskäytännöistä. Pyynnön esittäjä väitti, että tiettyjä määriä Intiasta peräisin olevia synteettikuitunuoria saapui unioniin CN-nimikkeellä 5609 ([...] side- tai purjelangasta, nuorasta tai köydestä valmistetut), jota toimenpiteet eivät koske. Tässä tutkimuksessa ei kuitenkaan löydetty tätä näkemystä tukevia tietoja. |
| --- | --- |

(23)

On myös syytä mainita, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi väitteitä kiertämiskäytännöistä. Pyynnön esittäjä väitti, että tiettyjä määriä Intiasta peräisin olevia synteettikuitunuoria saapui unioniin CN-nimikkeellä 5609 ([...] side- tai purjelangasta, nuorasta tai köydestä valmistetut), jota toimenpiteet eivät koske. Tässä tutkimuksessa ei kuitenkaan löydetty tätä näkemystä tukevia tietoja.

| (24) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että 31 tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tosiasiallisesti Intiasta unionin tullialueelle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Mitä tulee tarkastettuihin tietoihin kolmen otokseen kuuluvan intialaisen tuottajan unionin satamiin suuntautuneesta vientimyynnistä, jota ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla, tätä myyntiä pidetään osana Intian muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä. |
| --- | --- |

(24)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että 31 tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tosiasiallisesti Intiasta unionin tullialueelle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Mitä tulee tarkastettuihin tietoihin kolmen otokseen kuuluvan intialaisen tuottajan unionin satamiin suuntautuneesta vientimyynnistä, jota ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla, tätä myyntiä pidetään osana Intian muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä.

| (25) | Koska tuontimäärät Intiasta unioniin eivät olleet merkittäviä, ne eivät muodostaneet perustaa edustavalle analyysille polkumyynnin tai vahingon jatkumisen todennäköisyydestä. Koska tosiasialliset tuontimäärät ovat niin vähäiset, ei voida päätellä, että Intiasta tapahtui vahingollista polkumyyntiä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen vuoksi analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(25)

Koska tuontimäärät Intiasta unioniin eivät olleet merkittäviä, ne eivät muodostaneet perustaa edustavalle analyysille polkumyynnin tai vahingon jatkumisen todennäköisyydestä. Koska tosiasialliset tuontimäärät ovat niin vähäiset, ei voida päätellä, että Intiasta tapahtui vahingollista polkumyyntiä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen vuoksi analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

2.   Tuonnin todennäköinen kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

2.1.   Tuotantokapasiteetti

| (26) | On tutkittu, onko asianomaisessa maassa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka loisi mahdollisuuden polkumyynnillä tapahtuvan viennin jatkumiseen, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(26)

On tutkittu, onko asianomaisessa maassa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka loisi mahdollisuuden polkumyynnillä tapahtuvan viennin jatkumiseen, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (27) | On todettu, että kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti kasvoi jyrkästi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun taas kapasiteetin käyttöaste laski samana aikana. Näiden kolmen yrityksen käyttämätön kapasiteetti oli noin 75 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa unioniin suuntautuvan vientimäärän todennäköisesti kasvavan, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(27)

On todettu, että kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti kasvoi jyrkästi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun taas kapasiteetin käyttöaste laski samana aikana. Näiden kolmen yrityksen käyttämätön kapasiteetti oli noin 75 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa unioniin suuntautuvan vientimäärän todennäköisesti kasvavan, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (28) | Mitä tulee muihin synteettikuitunuorien tuottajiin Intiassa, on tunnettua, että Garware – yritys, joka lopetti yhteistyön otantavaiheen jälkeen – on merkittävä tuottaja, ja sen virallisen verkkosivuston mukaan sillä on huomattava tuotantokapasiteetti. Lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä luetellaan neljä muuta suurta intialaista tuottajaa. On myös useita keskisuuria ja pieniä intialaisia tuottajia, joilla on pääasiassa kotimarkkinamyyntiä. Koska nämä intialaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, niiden tuotantokapasiteetti ei ole tiedossa, mutta voidaan olettaa, että yhteistyössä toimineiden yritysten kehityssuuntaus on niihin verrattavissa ja että siten näillä tuottajilla on lisää käyttämätöntä kapasiteettia. |
| --- | --- |

(28)

Mitä tulee muihin synteettikuitunuorien tuottajiin Intiassa, on tunnettua, että Garware – yritys, joka lopetti yhteistyön otantavaiheen jälkeen – on merkittävä tuottaja, ja sen virallisen verkkosivuston mukaan sillä on huomattava tuotantokapasiteetti. Lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä luetellaan neljä muuta suurta intialaista tuottajaa. On myös useita keskisuuria ja pieniä intialaisia tuottajia, joilla on pääasiassa kotimarkkinamyyntiä. Koska nämä intialaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, niiden tuotantokapasiteetti ei ole tiedossa, mutta voidaan olettaa, että yhteistyössä toimineiden yritysten kehityssuuntaus on niihin verrattavissa ja että siten näillä tuottajilla on lisää käyttämätöntä kapasiteettia.

| (29) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kaikki otokseen valitut intialaiset tuottajat kiistivät tiedot, jotka liittyivät niiden yhteenlaskettuun käyttämättömään kapasiteettiin. Yritykset olivat kuitenkin itse ilmoittaneet kaikki nämä tiedot, ja ne tarkastettiin kunkin yrityksen tiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(29)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kaikki otokseen valitut intialaiset tuottajat kiistivät tiedot, jotka liittyivät niiden yhteenlaskettuun käyttämättömään kapasiteettiin. Yritykset olivat kuitenkin itse ilmoittaneet kaikki nämä tiedot, ja ne tarkastettiin kunkin yrityksen tiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

2.2.   Unionin satamiin ja muille vientimarkkinoille suuntautuvan myynnin määrä

| (30) | Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muihin kolmansiin maihin suuntautuneen vientimyynnin määrä, mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut myynti, joka ei tullut unionin tullialueelle, on merkittävä, ja se kasvoi noin 80 % tarkastelujaksolla ja vastasi lähes puolta kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaismyynnistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(30)

Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muihin kolmansiin maihin suuntautuneen vientimyynnin määrä, mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut myynti, joka ei tullut unionin tullialueelle, on merkittävä, ja se kasvoi noin 80 % tarkastelujaksolla ja vastasi lähes puolta kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaismyynnistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (31) | Tosiasiallinen tuonti unioniin on käytännössä lakannut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. On kuitenkin huomattava, että otokseen valittujen tuottajien unionin satamiin suuntautuneen vientimyynnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla, 61 tonnista 785 tonniin. Koska tosiasiallinen tuontimyynti unioniin tapahtuu osittain samojen myyntikanavien kautta kuin unionin satamissa myytyjen tuotteiden myynti, tämä kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa voi olla osoitus siitä, että toimenpiteiden puuttuessa otokseen valitut intialaiset tuottajat – ja ehkä myös muut – voisivat alkaa myydä merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla lyhyen ajan kuluessa. |
| --- | --- |

(31)

Tosiasiallinen tuonti unioniin on käytännössä lakannut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. On kuitenkin huomattava, että otokseen valittujen tuottajien unionin satamiin suuntautuneen vientimyynnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla, 61 tonnista 785 tonniin. Koska tosiasiallinen tuontimyynti unioniin tapahtuu osittain samojen myyntikanavien kautta kuin unionin satamissa myytyjen tuotteiden myynti, tämä kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa voi olla osoitus siitä, että toimenpiteiden puuttuessa otokseen valitut intialaiset tuottajat – ja ehkä myös muut – voisivat alkaa myydä merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla lyhyen ajan kuluessa.

| (32) | Kun otetaan huomioon edellä mainittu intialaisten tuottajien vientisuuntaus sekä niiden kasvava läsnäolo unionin satamissa, voidaan päätellä, että on erittäin todennäköistä, että unioniin suuntautuvat Intian vientimäärät kasvaisivat huomattavasti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(32)

Kun otetaan huomioon edellä mainittu intialaisten tuottajien vientisuuntaus sekä niiden kasvava läsnäolo unionin satamissa, voidaan päätellä, että on erittäin todennäköistä, että unioniin suuntautuvat Intian vientimäärät kasvaisivat huomattavasti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (33) | Tarkastelun päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja huomautti, että Intian vienti on hyvin monipuolista eri puolilla maailmaa ja markkinoilla, joilla on kasvupotentiaalia, joten vienti unioniin ei kasvaisi merkittävästi, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. On tunnustettua, että jotkin intialaiset tuottajat ovat saattaneet eriyttää vientimyyntiään eri markkinoiden mukaan; tätä ei kuitenkaan voida pitää riittävänä muuttamaan päätelmiä, jotka on tehty edellä esitettyjen tulosten perusteella. |
| --- | --- |

(33)

Tarkastelun päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja huomautti, että Intian vienti on hyvin monipuolista eri puolilla maailmaa ja markkinoilla, joilla on kasvupotentiaalia, joten vienti unioniin ei kasvaisi merkittävästi, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. On tunnustettua, että jotkin intialaiset tuottajat ovat saattaneet eriyttää vientimyyntiään eri markkinoiden mukaan; tätä ei kuitenkaan voida pitää riittävänä muuttamaan päätelmiä, jotka on tehty edellä esitettyjen tulosten perusteella.

2.3.   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja normaaliarvon suhde

| (34) | Alustava polkumyyntilaskelma tehtiin kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan unionin satamiin suuntautunutta myyntiä koskevien tarkistettujen tietojen perusteella; tämä myynti – vaikka sitä pidetäänkin osana muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientimyyntiä – antaa hyvän kuvan intialaisten synteettikuitunuorien mahdollisista hinnoista siinä tapauksessa, että tulleja ei olisi. Normaaliarvot perustuivat kotimarkkinahintoihin Intian markkinoilla. Näiden lukujen perusteella polkumyyntiä todettiin esiintyvän kolmesta otokseen valitusta intialaisesta tuottajasta kahden kohdalla. Polkumyyntimarginaalien todettiin olevan keskimäärin 10 %, mitä voidaan pitää merkittävänä vaikkakin paljon alhaisempana kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin. |
| --- | --- |

(34)

Alustava polkumyyntilaskelma tehtiin kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan unionin satamiin suuntautunutta myyntiä koskevien tarkistettujen tietojen perusteella; tämä myynti – vaikka sitä pidetäänkin osana muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientimyyntiä – antaa hyvän kuvan intialaisten synteettikuitunuorien mahdollisista hinnoista siinä tapauksessa, että tulleja ei olisi. Normaaliarvot perustuivat kotimarkkinahintoihin Intian markkinoilla. Näiden lukujen perusteella polkumyyntiä todettiin esiintyvän kolmesta otokseen valitusta intialaisesta tuottajasta kahden kohdalla. Polkumyyntimarginaalien todettiin olevan keskimäärin 10 %, mitä voidaan pitää merkittävänä vaikkakin paljon alhaisempana kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin.

| (35) | Vertailu kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muiden kolmansien maiden markkinoilla saavuttamien hintojen (myynti unionin satamissa pois luettuna) ja niiden kotimarkkinahintojen välillä tuotti samanlaisen tuloksen, vaikkakin tällä perusteella vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat alhaisemmat. |
| --- | --- |

(35)

Vertailu kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muiden kolmansien maiden markkinoilla saavuttamien hintojen (myynti unionin satamissa pois luettuna) ja niiden kotimarkkinahintojen välillä tuotti samanlaisen tuloksen, vaikkakin tällä perusteella vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat alhaisemmat.

| (36) | Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei polkumyyntiä todettu Intiasta unioniin suuntautuvassa tuonnissa. Tosiasiallista tuontia ei myöskään juurikaan ollut. Lisäksi polkumyyntiä todettiin sekä myynnissä unionin satamiin että myynnissä muihin kolmansiin maihin. Sen vuoksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(36)

Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei polkumyyntiä todettu Intiasta unioniin suuntautuvassa tuonnissa. Tosiasiallista tuontia ei myöskään juurikaan ollut. Lisäksi polkumyyntiä todettiin sekä myynnissä unionin satamiin että myynnissä muihin kolmansiin maihin. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

| (37) | Toinen asianomainen osapuoli väitti, että tässä tarkastelussa vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja ei voida pitää merkittävinä, kun niitä verrataan voimassa oleviin tulleihin, ottaen huomioon työvoimakustannusten merkittävä ero unionin ja Aasian välillä. On kuitenkin huomattava, että unionin työvoimakustannukset eivät ole merkityksellisiä polkumyyntimarginaalin laskennassa. |
| --- | --- |

(37)

Toinen asianomainen osapuoli väitti, että tässä tarkastelussa vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja ei voida pitää merkittävinä, kun niitä verrataan voimassa oleviin tulleihin, ottaen huomioon työvoimakustannusten merkittävä ero unionin ja Aasian välillä. On kuitenkin huomattava, että unionin työvoimakustannukset eivät ole merkityksellisiä polkumyyntimarginaalin laskennassa.

3.   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (38) | Edellä esitetyn analyysin perusteella päätelmänä on, että vientiä harjoittavilla tuottajilla on mittava tuotantopotentiaali aloittaa vienti uudelleen unioniin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Mitä tulee hintoihin, kahden otokseen valitun tuottajan todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin. Lisäksi – ottaen myös huomioon yhteistyössä toimimisen lopettanut Garware – valituksessa on lueteltu viisi muuta suurta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden voidaan käytettävissä olevien tietojen perusteella olettaa seuraavan niiden yritysten toimintasuuntausta, joiden todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(38)

Edellä esitetyn analyysin perusteella päätelmänä on, että vientiä harjoittavilla tuottajilla on mittava tuotantopotentiaali aloittaa vienti uudelleen unioniin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Mitä tulee hintoihin, kahden otokseen valitun tuottajan todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin. Lisäksi – ottaen myös huomioon yhteistyössä toimimisen lopettanut Garware – valituksessa on lueteltu viisi muuta suurta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden voidaan käytettävissä olevien tietojen perusteella olettaa seuraavan niiden yritysten toimintasuuntausta, joiden todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin.

| (39) | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ylläpitävät strategista intressiä unionin markkinoilla, minkä osoittaa niiden unionin satamiin suuntautuvan vientimyynnin kasvava määrä; tämän seikan sekä niiden käytettävissä olevan valtavan varakapasiteetin vuoksi on todennäköistä, että ne lisäisivät vientiä unioniin merkittävässä määrin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kun otetaan huomioon intialaisten viejien hinnoittelukäytännöt kolmansien maiden markkinoilla, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin. Tästä syystä päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin toistumiseen. |
| --- | --- |

(39)

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ylläpitävät strategista intressiä unionin markkinoilla, minkä osoittaa niiden unionin satamiin suuntautuvan vientimyynnin kasvava määrä; tämän seikan sekä niiden käytettävissä olevan valtavan varakapasiteetin vuoksi on todennäköistä, että ne lisäisivät vientiä unioniin merkittävässä määrin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kun otetaan huomioon intialaisten viejien hinnoittelukäytännöt kolmansien maiden markkinoilla, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin. Tästä syystä päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin toistumiseen.

D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (40) | Unionin tuottajat, jotka vastasivat koko unionin tuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Unionin tuottajien määräksi voidaan arvioida noin neljäkymmentä. |
| --- | --- |

(40)

Unionin tuottajat, jotka vastasivat koko unionin tuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Unionin tuottajien määräksi voidaan arvioida noin neljäkymmentä.

| (41) | Ne viisitoista unionin tuottajaa, joiden puolesta valituksen tehnyt järjestö esitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, ja kolme muuta unionin tuottajaa toimittivat otoksen valintaan liittyvät tiedot, joita pyydettiin vireillepanoilmoituksessa Kuten 12 kappaleessa mainitaan, viiden tuottajan otos, joka edustaa noin 40 prosenttia unionin tuotannonalasta, tutkittiin yksityiskohtaisesti. Otokseen kuuluivat seuraavat yritykset:






  — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali), |
| --- | --- | --- |

(41)

Ne viisitoista unionin tuottajaa, joiden puolesta valituksen tehnyt järjestö esitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, ja kolme muuta unionin tuottajaa toimittivat otoksen valintaan liittyvät tiedot, joita pyydettiin vireillepanoilmoituksessa Kuten 12 kappaleessa mainitaan, viiden tuottajan otos, joka edustaa noin 40 prosenttia unionin tuotannonalasta, tutkittiin yksityiskohtaisesti. Otokseen kuuluivat seuraavat yritykset:

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali),

| — | Eurorope SA (Kreikka), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Kreikka),

| — | Lanex A.S. (Tšekki), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Tšekki),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugali), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugali),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta).

| (42) | Kuten 12 kappaleessa jo mainittiin, kahdeksantoista yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus kaikesta unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 78 %. |
| --- | --- |

(42)

Kuten 12 kappaleessa jo mainittiin, kahdeksantoista yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus kaikesta unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 78 %.

E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Kulutus unionin markkinoilla

| (43) | Unionin synteettikuitunuorien kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän määrän perusteella (mukaan luettuna yhteistyöhön osallistumattomien unionin tuottajien myynti sellaisena kuin valituksen tehnyt järjestö sen arvioi), johon lisättiin kaikki tuonti unioniin Eurostatin mukaan. |
| --- | --- |

(43)

Unionin synteettikuitunuorien kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän määrän perusteella (mukaan luettuna yhteistyöhön osallistumattomien unionin tuottajien myynti sellaisena kuin valituksen tehnyt järjestö sen arvioi), johon lisättiin kaikki tuonti unioniin Eurostatin mukaan.

| (44) | Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että tarkastelujakson aikana unionin kulutus laski 7 %. Kulutus kasvoi 16 % vuosien 2006 ja 2007 välillä ja laski sen jälkeen 20 % vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kokonaiskulutus (tonnia) | 34 318 | 39 816 | 36 777 | 31 944 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 116 | 107 | 93 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat), Eurostat (tuonti) |

(44)

Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että tarkastelujakson aikana unionin kulutus laski 7 %. Kulutus kasvoi 16 % vuosien 2006 ja 2007 välillä ja laski sen jälkeen 20 % vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kokonaiskulutus (tonnia)

34 318

39 816

36 777

31 944

Indeksi (2006 = 100)

100

116

107

93

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat), Eurostat (tuonti)

2.   Tuonti Intiasta

| (45) | Kuten 21 kappaleessa todetaan, tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä koko tarkastelujakson aikana, mikä johtui voimassa olevista tehokkaista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(45)

Kuten 21 kappaleessa todetaan, tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä koko tarkastelujakson aikana, mikä johtui voimassa olevista tehokkaista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä.

| (46) | Kuten 22 kappaleessa selitetään, intialaisten tuottajien läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa on kasvamassa, mikä liittyy EU:n satamiin suuntautuvasta vientimyynnistä, johon ei sovelleta tulliselvitystä ja joka on siten vapaa mainituista polkumyyntitulleista. |
| --- | --- |

(46)

Kuten 22 kappaleessa selitetään, intialaisten tuottajien läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa on kasvamassa, mikä liittyy EU:n satamiin suuntautuvasta vientimyynnistä, johon ei sovelleta tulliselvitystä ja joka on siten vapaa mainituista polkumyyntitulleista.

3.   Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ja määrä

| (47) | Koska tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä, hintavertailu tehtiin Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen (mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut vientimyynti, johon ei sovellettu polkumyyntitulleja) ja otokseen valittujen unionin tuotannonalan tuottajien unionissa tapahtuvan myynnin hintojen välillä. |
| --- | --- |

(47)

Koska tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä, hintavertailu tehtiin Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen (mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut vientimyynti, johon ei sovellettu polkumyyntitulleja) ja otokseen valittujen unionin tuotannonalan tuottajien unionissa tapahtuvan myynnin hintojen välillä.

| (48) | Tällä perusteella vahvistettiin, että vienti Intiasta muihin kolmansiin maihin tapahtui myyntihinnoilla, jotka olivat selvästi alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat. Näin vahvistettu hintaero oli korkeimmillaan 46 % ja keskimäärin 18 %. |
| --- | --- |

(48)

Tällä perusteella vahvistettiin, että vienti Intiasta muihin kolmansiin maihin tapahtui myyntihinnoilla, jotka olivat selvästi alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat. Näin vahvistettu hintaero oli korkeimmillaan 46 % ja keskimäärin 18 %.

| (49) | Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan Intian vientimyynnin arvo kohosi yli 30 % tarkastelujakson aikana. Tämän myynnin osuus otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisliikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes puolet. |
| --- | --- |

(49)

Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan Intian vientimyynnin arvo kohosi yli 30 % tarkastelujakson aikana. Tämän myynnin osuus otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisliikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes puolet.

4.   Tuonti muista maista

| (50) | Huolimatta siitä, että kulutus laski 7 % unionin markkinoilla, muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 18 %. Tämän tuonnin markkinaosuus on siten noussut 17 prosentista 22 prosenttiin. |
| --- | --- |

(50)

Huolimatta siitä, että kulutus laski 7 % unionin markkinoilla, muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 18 %. Tämän tuonnin markkinaosuus on siten noussut 17 prosentista 22 prosenttiin.

| (51) | On huomattava, että tuonti Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, kasvoi 46 % tarkastelujaksolla ja saavutti 8,6 prosentin markkinaosuuden (nousua vuoden 2006 luvusta 5,5 %). Vaikka täsmällistä vertailua ei voidakaan tehdä Eurostatin tietojen yleisen luonteen vuoksi – niitä ei ole jaoteltu tuotelajeittain – näyttää siltä, että Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräinen hinta on merkittävästi korkeampi kuin Intian vientimyynnin keskimääräinen hinta. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta näyttää olevan linjassa unionin tuotannonalan hintojen kanssa. |
| --- | --- |

(51)

On huomattava, että tuonti Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, kasvoi 46 % tarkastelujaksolla ja saavutti 8,6 prosentin markkinaosuuden (nousua vuoden 2006 luvusta 5,5 %). Vaikka täsmällistä vertailua ei voidakaan tehdä Eurostatin tietojen yleisen luonteen vuoksi – niitä ei ole jaoteltu tuotelajeittain – näyttää siltä, että Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräinen hinta on merkittävästi korkeampi kuin Intian vientimyynnin keskimääräinen hinta. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta näyttää olevan linjassa unionin tuotannonalan hintojen kanssa.

| (52) | Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, unioniin suuntautuvan tuonnin markkinaosuus pysyi jatkuvasti noin 3 prosentin tasolla tarkastelujakson aikana. Tämän tuonnin määrä on lisäksi laskenut 6 % supistuvan kulutuksen myötä. |
| --- | --- |

(52)

Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, unioniin suuntautuvan tuonnin markkinaosuus pysyi jatkuvasti noin 3 prosentin tasolla tarkastelujakson aikana. Tämän tuonnin määrä on lisäksi laskenut 6 % supistuvan kulutuksen myötä.

| (53) | Kaikista muista kolmansista maista tulleen tuonnin osuus unionin synteettikuitunuorien markkinoista oli alle 2 % tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(53)

Kaikista muista kolmansista maista tulleen tuonnin osuus unionin synteettikuitunuorien markkinoista oli alle 2 % tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

5.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.1.   Alustavat huomiot

| (54) | Kaikki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa luetellut vahinkoindikaattorit on analysoitu. Unionin tuottajien myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevat indikaattorit on analysoitu kaikista unionin tuottajista eli unionin tuotannonalasta kerättyjen tietojen perusteella. Kaikkien muiden vahinkoindikaattorien tutkiminen perustui otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin sellaisina kuin ne oli tarkastettu kunkin yrityksen tiloissa, kuten 15 kappaleessa mainitaan. Kuten 12 kappaleessa jo todettiin, yksi unionin tuottajista aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät näissä suuntauksissa. |
| --- | --- |

(54)

Kaikki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa luetellut vahinkoindikaattorit on analysoitu. Unionin tuottajien myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevat indikaattorit on analysoitu kaikista unionin tuottajista eli unionin tuotannonalasta kerättyjen tietojen perusteella. Kaikkien muiden vahinkoindikaattorien tutkiminen perustui otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin sellaisina kuin ne oli tarkastettu kunkin yrityksen tiloissa, kuten 15 kappaleessa mainitaan. Kuten 12 kappaleessa jo todettiin, yksi unionin tuottajista aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät näissä suuntauksissa.

5.2.   Unionin tuotannonalan myyntimäärät

| (55) | Unionin tuotannonalan myynti laski merkittävästi eli 12 % tarkastelujaksolla. Kuten 44 kappaleessa jo todettiin, unionin kulutus laski 7 % tarkastelujaksolla, ja erityisen jyrkkä lasku alkoi vuodesta 2007. On syytä korostaa, että unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymä määrä on supistunut nopeammin kuin kulutus on laskenut: | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan unionissa myymä määrä (tonnia) | 28 393 | 32 161 | 28 911 | 24 955 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 113 | 102 | 88 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat) |

(55)

Unionin tuotannonalan myynti laski merkittävästi eli 12 % tarkastelujaksolla. Kuten 44 kappaleessa jo todettiin, unionin kulutus laski 7 % tarkastelujaksolla, ja erityisen jyrkkä lasku alkoi vuodesta 2007. On syytä korostaa, että unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymä määrä on supistunut nopeammin kuin kulutus on laskenut:

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan unionissa myymä määrä (tonnia)

28 393

32 161

28 911

24 955

Indeksi (2006 = 100)

100

113

102

88

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat)

5.3.   Unionin tuotannonalan markkinaosuus

| (56) | Edellisessä kappaleessa ja edellä olevassa taulukossa esitettyjen kehityssuuntausten tuloksena unionin tuotannonala on menettänyt markkinaosuuttaan vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku oli jatkuvaa ja menetys yhteensä 4,6 prosenttiyksikköä. | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%) | 82,7 % | 80,8 % | 78,6 % | 78,1 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat) |

(56)

Edellisessä kappaleessa ja edellä olevassa taulukossa esitettyjen kehityssuuntausten tuloksena unionin tuotannonala on menettänyt markkinaosuuttaan vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku oli jatkuvaa ja menetys yhteensä 4,6 prosenttiyksikköä.

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%)

82,7 %

80,8 %

78,6 %

78,1 %

Indeksi (2006 = 100)

100

98

95

94

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat)

| (57) | On huomattava, että edellä mainittu unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku johtui suurelta osin Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta (ks. 50 kappale). |
| --- | --- |

(57)

On huomattava, että edellä mainittu unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku johtui suurelta osin Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta (ks. 50 kappale).

5.4.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (58) | Otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantomäärä on pudonnut myyntimäärän kehityksen kanssa vertailukelpoista tahtia eli 17 % tarkastelujaksolla. Tuotantokapasiteetti kasvoi 5 % samalla jaksolla. Tämä johti 20 % laskuun kapasiteetin käyttöasteessa vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 11 229 | 12 286 | 12 150 | 9 372 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 109 | 108 | 83 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 21 510 | 23 467 | 23 278 | 22 480 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 109 | 108 | 105 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 52,2 % | 52,4 % | 52,2 % | 41,7 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 80 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat) |

(58)

Otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantomäärä on pudonnut myyntimäärän kehityksen kanssa vertailukelpoista tahtia eli 17 % tarkastelujaksolla. Tuotantokapasiteetti kasvoi 5 % samalla jaksolla. Tämä johti 20 % laskuun kapasiteetin käyttöasteessa vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

11 229

12 286

12 150

9 372

Indeksi (2006 = 100)

100

109

108

83

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

21 510

23 467

23 278

22 480

Indeksi (2006 = 100)

100

109

108

105

Kapasiteetin käyttöaste (%)

52,2 %

52,4 %

52,2 %

41,7 %

Indeksi (2006 = 100)

100

100

100

80

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

5.5.   Varastot

| (59) | Synteettikuitunuorien tuottajat pitävät yleensä varastojensa määrän melko vähäisenä, koska tuotteet valmistetaan pääosin tilauksesta. Voitiin havaita, että tarkastelujakson aikana keskimääräiset varastot pienenivät, erityisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä johtui pääasiassa vähennyksistä synteettikuitunuorien valmistuksessa. | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 1 073 | 982 | 1 156 | 905 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 92 | 108 | 84 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat) |

(59)

Synteettikuitunuorien tuottajat pitävät yleensä varastojensa määrän melko vähäisenä, koska tuotteet valmistetaan pääosin tilauksesta. Voitiin havaita, että tarkastelujakson aikana keskimääräiset varastot pienenivät, erityisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä johtui pääasiassa vähennyksistä synteettikuitunuorien valmistuksessa.

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

1 073

982

1 156

905

Indeksi (2006 = 100)

100

92

108

84

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

5.6.   Myyntihinnat

| (60) | Otokseen valittujen unionin tuottajien unionissa myymän samankaltaisen tuotteen keskimääräiset hinnat ovat kohonneet jonkin verran koko tarkastelujakson ajan ja erityisesti vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 5 268 | 5 229 | 5 670 | 5 766 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 99 | 108 | 109 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat) |

(60)

Otokseen valittujen unionin tuottajien unionissa myymän samankaltaisen tuotteen keskimääräiset hinnat ovat kohonneet jonkin verran koko tarkastelujakson ajan ja erityisesti vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä:

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

5 268

5 229

5 670

5 766

Indeksi (2006 = 100)

100

99

108

109

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

| (61) | On kuitenkin huomattava, että edellä mainittu keskimääräinen myyntihinta lasketaan kaikkien tuotelajien perusteella, mukaan luettuna kalleimmat synteettikuitunuorat, kuten Dyneema-nimisestä raaka-aineesta tehdyt synteettikuitunuorat. Hintavaihtelu näiden eri tuotelajien välillä on todellakin valtava (ks. 19 kappale). Viime vuosina unionin tuotannonala on lisännyt kalliimpien tuotteiden valmistusta, joten tällaisten synteettikuitunuorien osuus niiden tuotevalikoimasta on kasvussa. Nämä viimeaikaiset muutokset tuotevalikoimassa ovat yksi niistä syistä, joiden vuoksi unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ovat nousseet. |
| --- | --- |

(61)

On kuitenkin huomattava, että edellä mainittu keskimääräinen myyntihinta lasketaan kaikkien tuotelajien perusteella, mukaan luettuna kalleimmat synteettikuitunuorat, kuten Dyneema-nimisestä raaka-aineesta tehdyt synteettikuitunuorat. Hintavaihtelu näiden eri tuotelajien välillä on todellakin valtava (ks. 19 kappale). Viime vuosina unionin tuotannonala on lisännyt kalliimpien tuotteiden valmistusta, joten tällaisten synteettikuitunuorien osuus niiden tuotevalikoimasta on kasvussa. Nämä viimeaikaiset muutokset tuotevalikoimassa ovat yksi niistä syistä, joiden vuoksi unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ovat nousseet.

5.7.   Kannattavuus

| (62) | Osaksi voimassa olevien tehokkaiden toimenpiteiden ja osaksi tuotevalikoiman monipuolistamisen ansiosta otokseen valitut unionin tuottajat kykenivät pitämään yllä vakaata ja tervettä kannattavuutta koko tarkastelujakson ajan: | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan kannattavuus (%) | 9,7 % | 11,1 % | 10,0 % | 12,4 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 115 | 104 | 128 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat) |

(62)

Osaksi voimassa olevien tehokkaiden toimenpiteiden ja osaksi tuotevalikoiman monipuolistamisen ansiosta otokseen valitut unionin tuottajat kykenivät pitämään yllä vakaata ja tervettä kannattavuutta koko tarkastelujakson ajan:

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan kannattavuus (%)

9,7 %

11,1 %

10,0 %

12,4 %

Indeksi (2006 = 100)

100

115

104

128

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

5.8.   Investoinnit ja pääoman saanti

| (63) | Investointien taso oli suhteellisen korkea vuosina 2006 ja 2007, minkä jälkeen ne putosivat puoleen aiemmasta määrästä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei tehty käytännössä lainkaan investointeja. | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (euroa) | 3 574 130 | 3 886 212 | 1 941 222 | 168 877 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 109 | 54 | 5 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat) |

(63)

Investointien taso oli suhteellisen korkea vuosina 2006 ja 2007, minkä jälkeen ne putosivat puoleen aiemmasta määrästä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei tehty käytännössä lainkaan investointeja.

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (euroa)

3 574 130

3 886 212

1 941 222

168 877

Indeksi (2006 = 100)

100

109

54

5

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

5.9.   Investointien tuotto

| (64) | Vakaan kannattavuuskehityksen mukaisesti myös investointien tuotto kohosi koko tarkastelujakson ajan. | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investointien tuotto (%) | 21,4 % | 25,5 % | 26,1 % | 28,4 % |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 119 | 122 | 132 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat) |

(64)

Vakaan kannattavuuskehityksen mukaisesti myös investointien tuotto kohosi koko tarkastelujakson ajan.

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Investointien tuotto (%)

21,4 %

25,5 %

26,1 %

28,4 %

Indeksi (2006 = 100)

100

119

122

132

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

5.10.   Kassavirta

| (65) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kassavirta oli suhteellisen tasaista tarkastelujaksolla: | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (euroa) | 6 033 496 | 7 973 188 | 7 790 847 | 6 911 360 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 132 | 129 | 115 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat) |

(65)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kassavirta oli suhteellisen tasaista tarkastelujaksolla:

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kassavirta (euroa)

6 033 496

7 973 188

7 790 847

6 911 360

Indeksi (2006 = 100)

100

132

129

115

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

5.11.   Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset

| (66) | Otokseen valittujen unionin tuottajien työllisyystilanne kehittyi myönteisesti vuosina 2006–2008. Vuodesta 2008 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti työllisyys kuitenkin laski, mikä johtui kysynnän heikkenemisestä markkinoilla. Kysynnän lasku johti supistettuun tuotantoon ja tuottavuuden laskuun vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoteen 2008 asti, minkä jälkeen ne laskivat hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. | 2006 | 2007 | 2008 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (henkilöä) | 638 | 665 | 685 | 623 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 104 | 107 | 98 |
| Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 12 851 | 13 688 | 14 589 | 14 120 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 107 | 114 | 110 |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | 17,6 | 18,4 | 17,7 | 15,0 |
| Indeksi (2006 = 100) | 100 | 105 | 101 | 85 |
| Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat) |

(66)

Otokseen valittujen unionin tuottajien työllisyystilanne kehittyi myönteisesti vuosina 2006–2008. Vuodesta 2008 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti työllisyys kuitenkin laski, mikä johtui kysynnän heikkenemisestä markkinoilla. Kysynnän lasku johti supistettuun tuotantoon ja tuottavuuden laskuun vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoteen 2008 asti, minkä jälkeen ne laskivat hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

2006

2007

2008

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työllisyys (henkilöä)

638

665

685

623

Indeksi (2006 = 100)

100

104

107

98

Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

12 851

13 688

14 589

14 120

Indeksi (2006 = 100)

100

107

114

110

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

17,6

18,4

17,7

15,0

Indeksi (2006 = 100)

100

105

101

85

Lähde:
  tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

5.12.   Kasvu

| (67) | Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski 7 % (ks. 44 kappale), unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla laski 12 % ja unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 6 prosenttiyksikköä (ks. 55 ja 56 kappale edellä). Toisaalta samalla kun Intiasta tulevan tuonnin tosiasiallinen määrä pysyi vähäpätöisenä voimassa olevien toimenpiteiden johdosta, tuontimäärä muista maista kasvoi 18 % (mikä johtui pääasiassa Kiinasta tulevasta tuonnista) ja sen markkinaosuus kohosi 5 prosenttiyksikköä (ks. 50 kappale). Näin ollen päätelmänä on, että kulutuksen lasku vaikutti voimakkaammin unionin tuotannonalaan, jonka myyntimäärä supistui enemmän kuin muilla markkinatoimijoilla. |
| --- | --- |

(67)

Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski 7 % (ks. 44 kappale), unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla laski 12 % ja unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 6 prosenttiyksikköä (ks. 55 ja 56 kappale edellä). Toisaalta samalla kun Intiasta tulevan tuonnin tosiasiallinen määrä pysyi vähäpätöisenä voimassa olevien toimenpiteiden johdosta, tuontimäärä muista maista kasvoi 18 % (mikä johtui pääasiassa Kiinasta tulevasta tuonnista) ja sen markkinaosuus kohosi 5 prosenttiyksikköä (ks. 50 kappale). Näin ollen päätelmänä on, että kulutuksen lasku vaikutti voimakkaammin unionin tuotannonalaan, jonka myyntimäärä supistui enemmän kuin muilla markkinatoimijoilla.

5.13.   Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (68) | Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähäpätöistä, polkumyyntimarginaalia ei voitu määrittää tosiasialliselle Intiasta tulevalle tuonnille. On kuitenkin huomattava, että Intiasta unionin satamiin suuntautuva vienti, johon ei sovelleta tulliselvitystä, on lisääntynyt huomattavasti, ja osan tästä myynnistä todettiin tapahtuvan polkumyyntihinnoilla. |
| --- | --- |

(68)

Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähäpätöistä, polkumyyntimarginaalia ei voitu määrittää tosiasialliselle Intiasta tulevalle tuonnille. On kuitenkin huomattava, että Intiasta unionin satamiin suuntautuva vienti, johon ei sovelleta tulliselvitystä, on lisääntynyt huomattavasti, ja osan tästä myynnistä todettiin tapahtuvan polkumyyntihinnoilla.

5.14.   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (69) | Tutkimuksessa selvitettiin, onko unionin tuotannonala yhä toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin vaikutuksista. Päätelmänä oli, että unionin tuotannonala oli jo onnistunut toipumaan suurelta osin näistä vaikutuksista, koska tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat olleet voimassa pitkän aikaa. |
| --- | --- |

(69)

Tutkimuksessa selvitettiin, onko unionin tuotannonala yhä toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin vaikutuksista. Päätelmänä oli, että unionin tuotannonala oli jo onnistunut toipumaan suurelta osin näistä vaikutuksista, koska tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat olleet voimassa pitkän aikaa.

5.15.   Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

| (70) | Koska Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa on ollut käytössä tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, unionin tuotannonala näyttää onnistuneen suurelta osin toipumaan aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(70)

Koska Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa on ollut käytössä tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, unionin tuotannonala näyttää onnistuneen suurelta osin toipumaan aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

| (71) | Ei kuitenkaan voida päätellä, että unionin tuotannonalan tilanne on turvattu. Vaikka tietyt unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit – muun muassa kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta – näyttäisivät osoittavan suhteellisen vakaata tilannetta, muut vahinkoindikaattorit – erityisesti myyntimäärä ja markkinaosuus, tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste sekä investoinnit – osoittavat selvästi, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen melko hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa. Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei unionin tuotannonala kärsinyt vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä suhteessa on huomattava, ettei ole todettu, että unionin tuotannonala kärsi merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sijaan tarkastelun tulosten perusteella päätelmänä oli, että jotkin indikaattorit osoittivat vakaata tilannetta kun taas toisten indikaattorien kohdalla oli merkkejä vahingosta. |
| --- | --- |

(71)

Ei kuitenkaan voida päätellä, että unionin tuotannonalan tilanne on turvattu. Vaikka tietyt unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit – muun muassa kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta – näyttäisivät osoittavan suhteellisen vakaata tilannetta, muut vahinkoindikaattorit – erityisesti myyntimäärä ja markkinaosuus, tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste sekä investoinnit – osoittavat selvästi, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen melko hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa. Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei unionin tuotannonala kärsinyt vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä suhteessa on huomattava, ettei ole todettu, että unionin tuotannonala kärsi merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sijaan tarkastelun tulosten perusteella päätelmänä oli, että jotkin indikaattorit osoittivat vakaata tilannetta kun taas toisten indikaattorien kohdalla oli merkkejä vahingosta.

| (72) | Jotkin osapuolet väittivät, että joidenkin vahinkoindikaattorien negatiiviset kehityssuuntaukset eivät johtuneet Intiasta tulevasta tuonnista vaan maailmanlaajuisesta talouskriisistä ja Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta. Tässä suhteessa on huomattava, että tiettyjen indikaattorien negatiivisen kehityksen syynä ei pidetty lähes olematonta Intiasta tulevaa tuontia. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin kasvua tutkittiin, eikä sillä ollut vaikutusta vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin. |
| --- | --- |

(72)

Jotkin osapuolet väittivät, että joidenkin vahinkoindikaattorien negatiiviset kehityssuuntaukset eivät johtuneet Intiasta tulevasta tuonnista vaan maailmanlaajuisesta talouskriisistä ja Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta. Tässä suhteessa on huomattava, että tiettyjen indikaattorien negatiivisen kehityksen syynä ei pidetty lähes olematonta Intiasta tulevaa tuontia. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin kasvua tutkittiin, eikä sillä ollut vaikutusta vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin.

| (73) | Mitä tulee unionin tuotannonalan yleiseen elinkelpoisuuteen, on huomattava, että erilaisten kalliiden tuotteiden asteittainen markkinoilletuonti – sekä unionin että kolmansien maiden markkinoilla – näyttää luoneen unionin tuotannonalan pitkäaikaiselle kilpailukyvylle myönteiset näkymät, koska näitä korkealaatuisia synteettikuitunuoria valmistavien tuottajien määrä on nykyisellään vähäinen globaaleilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(73)

Mitä tulee unionin tuotannonalan yleiseen elinkelpoisuuteen, on huomattava, että erilaisten kalliiden tuotteiden asteittainen markkinoilletuonti – sekä unionin että kolmansien maiden markkinoilla – näyttää luoneen unionin tuotannonalan pitkäaikaiselle kilpailukyvylle myönteiset näkymät, koska näitä korkealaatuisia synteettikuitunuoria valmistavien tuottajien määrä on nykyisellään vähäinen globaaleilla markkinoilla.

F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (74) | Kuten 25 kappaleessa mainitaan, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Intiasta vähäpätöinen määrä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, joten analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen. |
| --- | --- |

(74)

Kuten 25 kappaleessa mainitaan, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Intiasta vähäpätöinen määrä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, joten analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen.

| (75) | Kuten 26–28 kappaleessa jo selvitettiin yksityiskohtaisesti, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on valtavasti käyttämätöntä kapasiteettia. Kuten 30–32 kappaleessa lisäksi selitetään, intialaisilla tuottajilla on vahva suuntaus ja kannustin myydä tuotteitaan suuria määriä vientimarkkinoilla. Kuten lisäksi 31 kappaleessa mainitaan, intialaiset tuottajat toimivat vahvasti ja enenevästi unionin satamissa. Näistä syistä voidaan päätellä, että tuonti Intiasta unioniin kohoaa hyvin todennäköisesti lyhyessä ajassa huomattaviin määriin, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(75)

Kuten 26–28 kappaleessa jo selvitettiin yksityiskohtaisesti, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on valtavasti käyttämätöntä kapasiteettia. Kuten 30–32 kappaleessa lisäksi selitetään, intialaisilla tuottajilla on vahva suuntaus ja kannustin myydä tuotteitaan suuria määriä vientimarkkinoilla. Kuten lisäksi 31 kappaleessa mainitaan, intialaiset tuottajat toimivat vahvasti ja enenevästi unionin satamissa. Näistä syistä voidaan päätellä, että tuonti Intiasta unioniin kohoaa hyvin todennäköisesti lyhyessä ajassa huomattaviin määriin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (76) | Kuten 34 ja 35 kappaleessa todetaan, toimenpiteiden puuttuessa Intiasta tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi polkumyyntihinnoin. Kuten lisäksi edellä 47 ja 48 kappaleessa mainitaan, on todettu, että intialaisten tuottajien myyntihinta on keskimäärin 18 % alempi kuin unionin tuotannonalan (ja tämä hintaero voi olla jopa 46 %), mikä näyttää osoittavan, että toimenpiteiden puuttuessa intialaiset tuottajat todennäköisesti vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille hinnoilla, jotka ovat huomattavasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, eli ne todennäköisesti alittavat unionin tuotannonalan myyntihinnat. |
| --- | --- |

(76)

Kuten 34 ja 35 kappaleessa todetaan, toimenpiteiden puuttuessa Intiasta tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi polkumyyntihinnoin. Kuten lisäksi edellä 47 ja 48 kappaleessa mainitaan, on todettu, että intialaisten tuottajien myyntihinta on keskimäärin 18 % alempi kuin unionin tuotannonalan (ja tämä hintaero voi olla jopa 46 %), mikä näyttää osoittavan, että toimenpiteiden puuttuessa intialaiset tuottajat todennäköisesti vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille hinnoilla, jotka ovat huomattavasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, eli ne todennäköisesti alittavat unionin tuotannonalan myyntihinnat.

| (77) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden puuttuessa on hyvin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta kasvaisi merkittävästi ja toteutuisi hinnoilla, jotka alittaisivat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(77)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden puuttuessa on hyvin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta kasvaisi merkittävästi ja toteutuisi hinnoilla, jotka alittaisivat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat.

| (78) | Kun otetaan huomioon 71 ja 72 kappaleessa selitetty unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, Intiasta tulevan polkumyyntituonnin toistuminen mahdollisesti laajamittaisena unionin hinnat alittavilla hinnoilla aiheuttaisi todennäköisesti vahingollisen vaikutuksen unionin tuotannonalan tilanteeseen. Polkumyyntituonnin merkittävä lisääntyminen aiheuttaa todennäköisesti unionin tuotannonalalle lisää markkinaosuuden ja myyntimäärän menetyksiä, mikä johtaa tuotannon supistuksiin ja työllisyyden laskuun. Tämä yhdessä unionin tuottajien myyntihinnat alittavasta tuonnista aiheutuvan merkittävän hintapaineen kanssa johtaisi unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen nopeaan ja vakavaan heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(78)

Kun otetaan huomioon 71 ja 72 kappaleessa selitetty unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, Intiasta tulevan polkumyyntituonnin toistuminen mahdollisesti laajamittaisena unionin hinnat alittavilla hinnoilla aiheuttaisi todennäköisesti vahingollisen vaikutuksen unionin tuotannonalan tilanteeseen. Polkumyyntituonnin merkittävä lisääntyminen aiheuttaa todennäköisesti unionin tuotannonalalle lisää markkinaosuuden ja myyntimäärän menetyksiä, mikä johtaa tuotannon supistuksiin ja työllisyyden laskuun. Tämä yhdessä unionin tuottajien myyntihinnat alittavasta tuonnista aiheutuvan merkittävän hintapaineen kanssa johtaisi unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen nopeaan ja vakavaan heikkenemiseen.

| (79) | Edellä selostetun perusteella päätellään, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahinko todennäköisesti toistuisi, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta alettaisiin tuoda uudelleen polkumyynnillä Intiasta. |
| --- | --- |

(79)

Edellä selostetun perusteella päätellään, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahinko todennäköisesti toistuisi, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta alettaisiin tuoda uudelleen polkumyynnillä Intiasta.

G.   UNIONIN ETU

1.   Alustavat huomiot

| (80) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. |
| --- | --- |

(80)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista.

| (81) | Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, kauppiaiden, tukkumyyjien ja teollisten käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(81)

Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, kauppiaiden, tukkumyyjien ja teollisten käyttäjien edut.

| (82) | Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat voimassa. |
| --- | --- |

(82)

Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat voimassa.

| (83) | Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(83)

Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.

2.   Unionin tuotannonalan edut

| (84) | Kuten 56 ja 73 kappaleessa jo mainittiin, unionin tuotannonala kykeni pitämään yllä merkittävää joskin kutistuvaa markkinaosuuttaan monipuolistamalla tuotevalikoimaansa kalliimmilla synteettikuitunuorilla. Sen vuoksi voidaan katsoa, että unionin tuotannonala on pysynyt rakenteellisesti elinkelpoisena. |
| --- | --- |

(84)

Kuten 56 ja 73 kappaleessa jo mainittiin, unionin tuotannonala kykeni pitämään yllä merkittävää joskin kutistuvaa markkinaosuuttaan monipuolistamalla tuotevalikoimaansa kalliimmilla synteettikuitunuorilla. Sen vuoksi voidaan katsoa, että unionin tuotannonala on pysynyt rakenteellisesti elinkelpoisena.

| (85) | Ottaen huomioon 70–72 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan tilanteesta sekä 74–79 kappaleessa selostetut perusteet, jotka liittyvät vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin, voidaan myös katsoa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi todennäköisesti vakavasti, jos polkumyyntitullien annettaisiin raueta, ja tämä johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(85)

Ottaen huomioon 70–72 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan tilanteesta sekä 74–79 kappaleessa selostetut perusteet, jotka liittyvät vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin, voidaan myös katsoa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi todennäköisesti vakavasti, jos polkumyyntitullien annettaisiin raueta, ja tämä johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen.

| (86) | Kun otetaan huomioon Intiasta tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen odotetut määrät ja hinnat, unionin tuotannonalaan kohdistuisi todellakin vakava riski. Kuten 78 kappaleessa selitetään, tämä tuonti johtaisi sen markkinaosuuden, myyntimäärän ja työllisyyden heikkenemiseen edelleen ja alentaisi sen hintoja, minkä tuloksena sen kannattavuus heikkenisi vastaavalle tasolle kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin. |
| --- | --- |

(86)

Kun otetaan huomioon Intiasta tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen odotetut määrät ja hinnat, unionin tuotannonalaan kohdistuisi todellakin vakava riski. Kuten 78 kappaleessa selitetään, tämä tuonti johtaisi sen markkinaosuuden, myyntimäärän ja työllisyyden heikkenemiseen edelleen ja alentaisi sen hintoja, minkä tuloksena sen kannattavuus heikkenisi vastaavalle tasolle kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin.

| (87) | Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska päinvastaista näyttöä ei ole, voidaan päätellä, että nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin unionin tuotannonalan etua. |
| --- | --- |

(87)

Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska päinvastaista näyttöä ei ole, voidaan päätellä, että nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin unionin tuotannonalan etua.

3.   Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

| (88) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kymmenelle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Vain yksi näistä yrityksistä vastasi ja ilmoitti vastustavansa asiaa. Koska tämä yritys on etuyhteydessä intialaiseen synteettikuitunuorien tuottajaan, sitä ei kuitenkaan voida pitää etuyhteydettömänä tuojana. Koska yritys on etuyhteydessä oleva tuoja, sen etu kytkeytyy olennaisesti siihen etuyhteydessä olevan intialaisen tuottajan etuun. |
| --- | --- |

(88)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kymmenelle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Vain yksi näistä yrityksistä vastasi ja ilmoitti vastustavansa asiaa. Koska tämä yritys on etuyhteydessä intialaiseen synteettikuitunuorien tuottajaan, sitä ei kuitenkaan voida pitää etuyhteydettömänä tuojana. Koska yritys on etuyhteydessä oleva tuoja, sen etu kytkeytyy olennaisesti siihen etuyhteydessä olevan intialaisen tuottajan etuun.

| (89) | Näin ollen päätelmänä on, ettei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitäminen vaikuttaisi suuressa määrin kielteisesti asianomaisiin etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin. |
| --- | --- |

(89)

Näin ollen päätelmänä on, ettei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitäminen vaikuttaisi suuressa määrin kielteisesti asianomaisiin etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin.

4.   Käyttäjien etu

| (90) | Komissio lähetti kirjeen yhdelle tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien toimialajärjestölle. Yksikään käyttäjä ei toimittanut täytettyä kyselylomakevastausta, eikä järjestöltä saatu kirjallisia kannanottoja. |
| --- | --- |

(90)

Komissio lähetti kirjeen yhdelle tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien toimialajärjestölle. Yksikään käyttäjä ei toimittanut täytettyä kyselylomakevastausta, eikä järjestöltä saatu kirjallisia kannanottoja.

| (91) | Ottaen huomioon käyttäjien yhteistyön puuttuminen ja se seikka, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus on todennäköisesti vähäpätöinen verrattuna muihin kustannuksiin, joita tärkeimmille käyttäjien toimialoille kuten laivanrakennukselle, koneiden valmistukselle ja offshore-lauttojen toiminnalle aiheutuu, päätelmänä on, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä ei olisi merkittävän kielteistä vaikutusta näihin käyttäjiin. |
| --- | --- |

(91)

Ottaen huomioon käyttäjien yhteistyön puuttuminen ja se seikka, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus on todennäköisesti vähäpätöinen verrattuna muihin kustannuksiin, joita tärkeimmille käyttäjien toimialoille kuten laivanrakennukselle, koneiden valmistukselle ja offshore-lauttojen toiminnalle aiheutuu, päätelmänä on, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä ei olisi merkittävän kielteistä vaikutusta näihin käyttäjiin.

5.   Päätelmät

| (92) | Toimenpiteiden voimassa pitämisen voidaan odottaa varmistavan, että Intiasta tuleva polkumyynti ei lisäänny merkittävästi unionin markkinoilla lyhyellä aikavälillä. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyy edelleen kilpailukykyisistä olosuhteista unionin markkinoilla, ja sulkemisten ja työllisyyden laskun uhka vähenee. Edullisten vaikutusten odotetaan myös takaavan unionin tuotannonalalle olosuhteet, joissa se voi kehittää innovatiivisia korkeamman teknologian tuotteita uusia ja erikoistuneita sovelluksia varten. |
| --- | --- |

(92)

Toimenpiteiden voimassa pitämisen voidaan odottaa varmistavan, että Intiasta tuleva polkumyynti ei lisäänny merkittävästi unionin markkinoilla lyhyellä aikavälillä. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyy edelleen kilpailukykyisistä olosuhteista unionin markkinoilla, ja sulkemisten ja työllisyyden laskun uhka vähenee. Edullisten vaikutusten odotetaan myös takaavan unionin tuotannonalalle olosuhteet, joissa se voi kehittää innovatiivisia korkeamman teknologian tuotteita uusia ja erikoistuneita sovelluksia varten.

| (93) | On myös huomattava, että unionin tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etua koskevan tarkastelun perusteella ei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä olisi laajalti kielteinen vaikutus. |
| --- | --- |

(93)

On myös huomattava, että unionin tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etua koskevan tarkastelun perusteella ei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä olisi laajalti kielteinen vaikutus.

| (94) | Kun otetaan huomioon edellä esitetyt päätelmät toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen vaikutuksesta eri toimijoihin unionin markkinoilla, on pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole unionin edun vastaista. |
| --- | --- |

(94)

Kun otetaan huomioon edellä esitetyt päätelmät toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen vaikutuksesta eri toimijoihin unionin markkinoilla, on pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole unionin edun vastaista.

H.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (95) | Huomioon ottaen edellä esitetty, eli muun muassa intialaisten tuottajien valtava käyttämätön kapasiteetti, niiden vahva vientisuuntaus ja kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa, niiden muiden kolmansien maiden markkinnoille suuntautuvan vientimyynnin hinnat, joiden todettiin olevan alle normaaliarvon ja myös selvästi alle unionin tuotannonalan hintojen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, sekä unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, on todennäköistä, että Intiasta tuleva vahingollinen polkumyynti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(95)

Huomioon ottaen edellä esitetty, eli muun muassa intialaisten tuottajien valtava käyttämätön kapasiteetti, niiden vahva vientisuuntaus ja kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa, niiden muiden kolmansien maiden markkinnoille suuntautuvan vientimyynnin hinnat, joiden todettiin olevan alle normaaliarvon ja myös selvästi alle unionin tuotannonalan hintojen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, sekä unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, on todennäköistä, että Intiasta tuleva vahingollinen polkumyynti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (96) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista nykyisessä muodossaan aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta; huomautuksia, joiden perusteella edellä selostettuja päätelmiä olisi ollut aihetta muuttaa, ei kuitenkaan esitetty. Päätelmien ilmoittamiseen liittyviä väitteitä on käsitelty asiaa koskevissa tämän asetuksen johdanto-osan kappaleissa. |
| --- | --- |

(96)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista nykyisessä muodossaan aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta; huomautuksia, joiden perusteella edellä selostettuja päätelmiä olisi ollut aihetta muuttaa, ei kuitenkaan esitetty. Päätelmien ilmoittamiseen liittyviä väitteitä on käsitelty asiaa koskevissa tämän asetuksen johdanto-osan kappaleissa.

| (97) | Edellä esitetystä seuraa, että asetuksella (EY) N:o 1736/2004 käyttöön otetut polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(97)

Edellä esitetystä seuraa, että asetuksella (EY) N:o 1736/2004 käyttöön otetut polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä voimassa.

| (98) | Jättämättä mitenkään huomiotta sitä, että vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, tähän menettelyyn liittyy erityisnäkökohtia, muun muassa voimassa olevien toimenpiteiden pitkä kesto, jota on jo pidennetty kerran, sekä Intiasta tulevan tosiasiallisen tuonnin hyvin vähäinen määrä, johon 21–24 kappaleessa viitataan. Nämä seikat olisi otettava riittävästi huomioon polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden uuden pidennyksen kestossa, jonka olisi oltava kolme vuotta. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä totesi, että toimenpiteiden kestoa olisi pidennettävä viidellä vuodella eivätkä edellä esitetyt lyhemmän pidennyksen syyt olleet perusteltuja. |
| --- | --- |

(98)

Jättämättä mitenkään huomiotta sitä, että vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, tähän menettelyyn liittyy erityisnäkökohtia, muun muassa voimassa olevien toimenpiteiden pitkä kesto, jota on jo pidennetty kerran, sekä Intiasta tulevan tosiasiallisen tuonnin hyvin vähäinen määrä, johon 21–24 kappaleessa viitataan. Nämä seikat olisi otettava riittävästi huomioon polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden uuden pidennyksen kestossa, jonka olisi oltava kolme vuotta. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä totesi, että toimenpiteiden kestoa olisi pidennettävä viidellä vuodella eivätkä edellä esitetyt lyhemmän pidennyksen syyt olleet perusteltuja.

| (99) | Yleensä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehtävää toimenpiteiden voimassaolon pidennystä sovelletaan viiden vuoden ajan. Tutkimuksen päätelmänä oli, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa; sillä on ollut taloudellisia vaikeuksia pitkän aikaa, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin. Niinpä vahingollisesta polkumyynnistä ei ole vielä täysin toivuttu. Useat vahinkoindikaattorit osoittivat kuitenkin, että toimenpiteiden käyttöönotto on jo mahdollistanut joitain merkittäviä parannuksia. Tämän monitahoisen tilanteen analyysin perusteella päätelmänä on, että täydellinen ja vankka toipuminen aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista tapahtuu todennäköisesti lyhyemmässä ajassa kuin normaalissa viidessä vuodessa. Arvioitiin, että kattavan vahinkoanalyysin perusteella sekä toimenpiteiden voimassa ollessa tapahtuvan todennäköisen markkinakehityksen johdosta kolmen vuoden jakson pitäisi riittää unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen aseman täydelliseen toipumiseen. Näistä syistä ei näytä olevan tarpeen pitää toimenpiteitä voimassa tätä pidempään. |
| --- | --- |

(99)

Yleensä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehtävää toimenpiteiden voimassaolon pidennystä sovelletaan viiden vuoden ajan. Tutkimuksen päätelmänä oli, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa; sillä on ollut taloudellisia vaikeuksia pitkän aikaa, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin. Niinpä vahingollisesta polkumyynnistä ei ole vielä täysin toivuttu. Useat vahinkoindikaattorit osoittivat kuitenkin, että toimenpiteiden käyttöönotto on jo mahdollistanut joitain merkittäviä parannuksia. Tämän monitahoisen tilanteen analyysin perusteella päätelmänä on, että täydellinen ja vankka toipuminen aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista tapahtuu todennäköisesti lyhyemmässä ajassa kuin normaalissa viidessä vuodessa. Arvioitiin, että kattavan vahinkoanalyysin perusteella sekä toimenpiteiden voimassa ollessa tapahtuvan todennäköisen markkinakehityksen johdosta kolmen vuoden jakson pitäisi riittää unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen aseman täydelliseen toipumiseen. Näistä syistä ei näytä olevan tarpeen pitää toimenpiteitä voimassa tätä pidempään.

| (100) | Näin ollen katsotaan, että toimenpiteiden voimassaolon pidentämiselle täyteen viiden vuoden jaksoon ei saada täyttä tukea niistä tosiseikoista, jotka tutkimuksessa todettiin, ja että toimenpiteiden kesto olisi sen vuoksi rajoitettava kolmeen vuoteen. |
| --- | --- |

(100)

Näin ollen katsotaan, että toimenpiteiden voimassaolon pidentämiselle täyteen viiden vuoden jaksoon ei saada täyttä tukea niistä tosiseikoista, jotka tutkimuksessa todettiin, ja että toimenpiteiden kesto olisi sen vuoksi rajoitettava kolmeen vuoteen.

| (101) | 2 artiklassa vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin alkuperäisen tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon tuossa tutkimuksessa todettu asianomaista yritystä koskeva tilanne. Tätä tullia (toisin kuin maakohtaista ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) sovelletaan siten yksinomaisesti Intiasta peräisin olevien sellaisten tuotteiden tuontiin, jotka asianomainen yritys eli nimenomaisesti mainittu oikeushenkilö on valmistanut. Muiden yritysten, joita ei erikseen mainita 1 artiklassa, erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa tätä tullia, vaan niihin on sovellettava koko maata koskevaa tullia. |
| --- | --- |

(101)

2 artiklassa vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin alkuperäisen tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon tuossa tutkimuksessa todettu asianomaista yritystä koskeva tilanne. Tätä tullia (toisin kuin maakohtaista ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) sovelletaan siten yksinomaisesti Intiasta peräisin olevien sellaisten tuotteiden tuontiin, jotka asianomainen yritys eli nimenomaisesti mainittu oikeushenkilö on valmistanut. Muiden yritysten, joita ei erikseen mainita 1 artiklassa, erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa tätä tullia, vaan niihin on sovellettava koko maata koskevaa tullia.

| (102) | Kaikki yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi nimenmuutokseen tai kyseessä oleviin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle, |
| --- | --- |

(102)

Kaikki yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi nimenmuutokseen tai kyseessä oleviin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavan Intiasta peräisin olevan, nykyisin CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 luokiteltavan tuotteen tuonnissa: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla taikka muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m).

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Tulli | TARIC-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Garware Wall Ropes Ltd | 53,0 % | 8755 |
| Kaikki muut yritykset | 82,0 % | 8900 |

Yritys

Tulli

TARIC-lisäkoodi

Garware Wall Ropes Ltd

53,0 %

8755

Kaikki muut yritykset

82,0 %

8900

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan kolmen vuoden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EYVL L 183, 26.6.1998, s. 1.

2

(3)  EUVL L 311, 8.10.2004, s. 1.

3

(4)  EUVL C 240, 7.10.2009, s. 6.

4

---

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/22

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1243/2010,

annettu 20 päivänä joulukuuta 2010,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n tuottamien silityslautojen tuonnissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’ensimmäinen tutkimus’, perusteella neuvosto otti 23 päivänä huhtikuuta 2007 annetulla asetuksella (EY) N:o 452/2007 (2) käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. Mainittu asetus tuli voimaan 27 päivänä huhtikuuta 2007. |
| --- | --- |

(1)

Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’ensimmäinen tutkimus’, perusteella neuvosto otti 23 päivänä huhtikuuta 2007 annetulla asetuksella (EY) N:o 452/2007 (2) käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. Mainittu asetus tuli voimaan 27 päivänä huhtikuuta 2007.

| (2) | Kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n, jäljempänä ’Since Hardware’, tuottamille silityslaudoille asetettu lopullinen polkumyyntitulli oli nolla prosenttia, kun se muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta vaihteli 18,1 prosentista 38,1 prosenttiin. Myöhemmin suoritetun välivaiheen tarkastelun perusteella tullin määriä korotettiin asetuksen (EY) N:o 452/2007 (3) muuttamisesta 29 päivänä maaliskuuta 2009 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 270/2010 nojalla enimmillään 42,3 prosenttiin. |
| --- | --- |

(2)

Kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n, jäljempänä ’Since Hardware’, tuottamille silityslaudoille asetettu lopullinen polkumyyntitulli oli nolla prosenttia, kun se muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta vaihteli 18,1 prosentista 38,1 prosenttiin. Myöhemmin suoritetun välivaiheen tarkastelun perusteella tullin määriä korotettiin asetuksen (EY) N:o 452/2007 (3) muuttamisesta 29 päivänä maaliskuuta 2009 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 270/2010 nojalla enimmillään 42,3 prosenttiin.

2.   Tämän menettelyn vireillepano

| (3) | Komissio ilmoitti 2 päivänä lokakuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa perusasetuksen 5 artiklan nojalla vireille Kiinasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien silityslautojen tuontia unioniin koskevan polkumyyntitutkimuksen, joka koskee vain Since Hardwarea. Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti myös panevansa asetuksen (EY) N:o 1515/2001 2 artiklan 3 kohdan nojalla vireille tarkastelun, jäljempänä ’asetukseen (EY) N:o 1515/2001 perustuva tarkastelu’, jotta asetusta (EY) N:o 452/2007 voidaan tarvittaessa muuttaa WTO:n valituselimen raportin Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice (AB-2005-6) (5) perusteella, jäljempänä ’WTO:n valituselimen raportti’. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 2 päivänä lokakuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa perusasetuksen 5 artiklan nojalla vireille Kiinasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien silityslautojen tuontia unioniin koskevan polkumyyntitutkimuksen, joka koskee vain Since Hardwarea. Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti myös panevansa asetuksen (EY) N:o 1515/2001 2 artiklan 3 kohdan nojalla vireille tarkastelun, jäljempänä ’asetukseen (EY) N:o 1515/2001 perustuva tarkastelu’, jotta asetusta (EY) N:o 452/2007 voidaan tarvittaessa muuttaa WTO:n valituselimen raportin Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice (AB-2005-6) (5) perusteella, jäljempänä ’WTO:n valituselimen raportti’.

| (4) | Polkumyyntitutkimus pantiin vireille kolmen unionin tuottajan eli Colombo New Scal S.p.A.:n, Pirola S.p.A.:n ja Vale Mill (Rochdale) Ltd:n, jäljempänä ’valituksen tekijät’, 20 päivänä elokuuta 2009 tekemän valituksen perusteella; kyseiset tuottajat edustavat pääosaa silityslautojen kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(4)

Polkumyyntitutkimus pantiin vireille kolmen unionin tuottajan eli Colombo New Scal S.p.A.:n, Pirola S.p.A.:n ja Vale Mill (Rochdale) Ltd:n, jäljempänä ’valituksen tekijät’, 20 päivänä elokuuta 2009 tekemän valituksen perusteella; kyseiset tuottajat edustavat pääosaa silityslautojen kokonaistuotannosta unionissa.

| (5) | On huomattava, että WTO:n valituselimen raportin perusteella Since Hardwaren osalta pantiin vireille uusi perusasetuksen 5 artiklaan perustuva polkumyyntitutkimus sen sijaan, että olisi aloitettu välivaiheen tarkastelu perusasetuksen 11 artiklan 3 nojalla. Tuon raportin 305 ja 306 kohdassa edellytetään, että jos vientiä harjoittavan tuottajan ei alkuperäisessä tutkimuksessa ole todettu harjoittaneen polkumyyntiä, se on jätettävä tällaisen tutkimuksen perusteella käyttöön otettavien lopullisten toimenpiteiden ulkopuolelle eikä siihen voida kohdistaa hallinnollista tarkastelua tai muuttuneista olosuhteista johtuvaa tarkastelua. |
| --- | --- |

(5)

On huomattava, että WTO:n valituselimen raportin perusteella Since Hardwaren osalta pantiin vireille uusi perusasetuksen 5 artiklaan perustuva polkumyyntitutkimus sen sijaan, että olisi aloitettu välivaiheen tarkastelu perusasetuksen 11 artiklan 3 nojalla. Tuon raportin 305 ja 306 kohdassa edellytetään, että jos vientiä harjoittavan tuottajan ei alkuperäisessä tutkimuksessa ole todettu harjoittaneen polkumyyntiä, se on jätettävä tällaisen tutkimuksen perusteella käyttöön otettavien lopullisten toimenpiteiden ulkopuolelle eikä siihen voida kohdistaa hallinnollista tarkastelua tai muuttuneista olosuhteista johtuvaa tarkastelua.

| (6) | Since Hardware esitti, että komissio ei voi panna vireille yhtä yritystä koskevaa uutta polkumyyntitutkimusta perusasetuksen 5 artiklan perusteella, koska se on vastoin GATT-sopimuksen VI artiklassa, WTO:n polkumyynnin vastaisessa sopimuksessa ja perusasetuksessa vahvistettua yleistä periaatetta, jonka mukaan polkumyynnin vastaiset menettelyt kohdistuvat tuontia harjoittaviin maihin, ei yksittäisiin yrityksiin. Since Hardware väitti etenkin, että komissio oli rikkonut perusasetuksen 9 artiklan 3 kohtaa ja 11 artiklan 6 kohtaa, kun se oli pannut vireille polkumyyntitutkimuksen perusasetuksen 5 artiklan perusteella eikä 11 artiklan 3 kohdan perusteella. Since Hardware väitti lisäksi, että koska WTO:n säännöillä ei ole suoraa vaikutusta unionin oikeusjärjestykseen, komissio ei voi päättää olla ottamatta huomioon edellä mainittuja perusasetuksen säännöksiä pannakseen WTO:n määräykset täytäntöön automaattisesti ilman, että neuvosto on sitä ennen muuttanut perusasetusta. |
| --- | --- |

(6)

Since Hardware esitti, että komissio ei voi panna vireille yhtä yritystä koskevaa uutta polkumyyntitutkimusta perusasetuksen 5 artiklan perusteella, koska se on vastoin GATT-sopimuksen VI artiklassa, WTO:n polkumyynnin vastaisessa sopimuksessa ja perusasetuksessa vahvistettua yleistä periaatetta, jonka mukaan polkumyynnin vastaiset menettelyt kohdistuvat tuontia harjoittaviin maihin, ei yksittäisiin yrityksiin. Since Hardware väitti etenkin, että komissio oli rikkonut perusasetuksen 9 artiklan 3 kohtaa ja 11 artiklan 6 kohtaa, kun se oli pannut vireille polkumyyntitutkimuksen perusasetuksen 5 artiklan perusteella eikä 11 artiklan 3 kohdan perusteella. Since Hardware väitti lisäksi, että koska WTO:n säännöillä ei ole suoraa vaikutusta unionin oikeusjärjestykseen, komissio ei voi päättää olla ottamatta huomioon edellä mainittuja perusasetuksen säännöksiä pannakseen WTO:n määräykset täytäntöön automaattisesti ilman, että neuvosto on sitä ennen muuttanut perusasetusta.

| (7) | Tältä osin myönnetään, että polkumyynnin vastaiset menettelyt pannaan yleensä vireille tietystä maasta eikä yksittäisistä yrityksistä tulevaa tuontia vastaan. Käsillä oleva tapaus on kuitenkin poikkeus edellä mainittuun sääntöön seuraavien erityisten olosuhteiden vuoksi. WTO:n valituselimen raportin 216-218 kohdassa todetaan, että WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 5.8 artiklassa edellytetään tutkimuksen suorittavan viranomaisen päättävän tutkimuksen sellaisen viejän osalta, jonka polkumyyntimarginaalin ei alkuperäisessä tutkimuksessa todeta olevan yli vähimmäistason, ja että tällainen viejä on sen 305 kohdan mukaan jätettävä lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden ulkopuolelle eikä siihen voida kohdistaa hallinnollista tarkastelua tai muuttuneisiin olosuhteisiin perustuvaa tarkastelua. Koska WTO:n säännöillä ei ole suoraa vaikutusta, Euroopan unionin toimielinten, jäljempänä ’toimielimet’, hyväksymien toimenpiteiden laillisuutta ei todellakaan yleensä voida arvioida WTO:n sopimusten perusteella. Se ei kuitenkaan tässä nimenomaisessa tapauksessa tarkoita sitä, että toimielinten olisi jätettävä WTO:n säännöt – ja erityisesti edellä mainittu WTO:n valituselimen raportti – ottamatta huomioon. Asetus (EY) N:o 1515/2001 annettiin asetuksen (EY) N:o 1515/2007 johdanto-osan 4 kappaleessa mainituin tavoin juuri sitä varten, että toimielimet voisivat saattaa perusasetuksen nojalla toteutetun toimenpiteen yhdenmukaiseksi riitojenratkaisuelimen hyväksymään raporttiin sisältyvien ratkaisujen kanssa ilman, että perusasetusta sitä ennen muutetaan. Asetus (EY) N:o 1515/2001 siis ennen kaikkea antaa toimielimille mahdollisuuden sulkea ne viejät, joiden ei aikaisemmassa alkuperäisessä tutkimuksessa ole todettu harjoittaneen polkumyyntiä, virallisesti kyseisen tutkimuksen perusteella annetun asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Sitä varten käynnistettiin asetuksen (EY) N:o 1515/2001 nojalla asetuksen (EY) N:o 452/2007 tarkastelu. |
| --- | --- |

(7)

Tältä osin myönnetään, että polkumyynnin vastaiset menettelyt pannaan yleensä vireille tietystä maasta eikä yksittäisistä yrityksistä tulevaa tuontia vastaan. Käsillä oleva tapaus on kuitenkin poikkeus edellä mainittuun sääntöön seuraavien erityisten olosuhteiden vuoksi. WTO:n valituselimen raportin 216-218 kohdassa todetaan, että WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 5.8 artiklassa edellytetään tutkimuksen suorittavan viranomaisen päättävän tutkimuksen sellaisen viejän osalta, jonka polkumyyntimarginaalin ei alkuperäisessä tutkimuksessa todeta olevan yli vähimmäistason, ja että tällainen viejä on sen 305 kohdan mukaan jätettävä lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden ulkopuolelle eikä siihen voida kohdistaa hallinnollista tarkastelua tai muuttuneisiin olosuhteisiin perustuvaa tarkastelua. Koska WTO:n säännöillä ei ole suoraa vaikutusta, Euroopan unionin toimielinten, jäljempänä ’toimielimet’, hyväksymien toimenpiteiden laillisuutta ei todellakaan yleensä voida arvioida WTO:n sopimusten perusteella. Se ei kuitenkaan tässä nimenomaisessa tapauksessa tarkoita sitä, että toimielinten olisi jätettävä WTO:n säännöt – ja erityisesti edellä mainittu WTO:n valituselimen raportti – ottamatta huomioon. Asetus (EY) N:o 1515/2001 annettiin asetuksen (EY) N:o 1515/2007 johdanto-osan 4 kappaleessa mainituin tavoin juuri sitä varten, että toimielimet voisivat saattaa perusasetuksen nojalla toteutetun toimenpiteen yhdenmukaiseksi riitojenratkaisuelimen hyväksymään raporttiin sisältyvien ratkaisujen kanssa ilman, että perusasetusta sitä ennen muutetaan. Asetus (EY) N:o 1515/2001 siis ennen kaikkea antaa toimielimille mahdollisuuden sulkea ne viejät, joiden ei aikaisemmassa alkuperäisessä tutkimuksessa ole todettu harjoittaneen polkumyyntiä, virallisesti kyseisen tutkimuksen perusteella annetun asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Sitä varten käynnistettiin asetuksen (EY) N:o 1515/2001 nojalla asetuksen (EY) N:o 452/2007 tarkastelu.

| (8) | Lisäksi todettakoon, että perusasetukseen ei sisälly sellaista säännöstä, jolla suljettaisiin pois mahdollisuus aloittaa yhtä yritystä koskeva uusi polkumyyntitutkimus perusasetuksen 5 artiklan perusteella. Lisäksi EU:n lainsäädäntöä on tulkittava mahdollisimman pitkälle kansainvälisen oikeuden mukaisesti etenkin silloin, kun kyseessä olevilla säännöksillä on tarkoitus panna täytäntöön unionin tekemä kansainvälinen sopimus. WTO:n polkumyynnin vastainen sopimus antaa WTO:n jäsenille mahdollisuuden asettaa tulleja haitallisen polkumyynnin poistamiseksi, mutta toisaalta valituselin on WTO:n valituselimen raportissa tulkinnut sopimusta edellä mainitussa raportissa siten, että sellaisia yrityksiä, joiden ei alkuperäisessä tutkimuksessa ole todettu harjoittaneen polkumyyntiä, ei voida asettaa tarkastelun kohteeksi. Sen vuoksi perusasetusta on tulkittava siten, että unioni voi käsillä olevan kaltaisessa tapauksessa aloittaa perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan tutkimuksen. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi todettakoon, että perusasetukseen ei sisälly sellaista säännöstä, jolla suljettaisiin pois mahdollisuus aloittaa yhtä yritystä koskeva uusi polkumyyntitutkimus perusasetuksen 5 artiklan perusteella. Lisäksi EU:n lainsäädäntöä on tulkittava mahdollisimman pitkälle kansainvälisen oikeuden mukaisesti etenkin silloin, kun kyseessä olevilla säännöksillä on tarkoitus panna täytäntöön unionin tekemä kansainvälinen sopimus. WTO:n polkumyynnin vastainen sopimus antaa WTO:n jäsenille mahdollisuuden asettaa tulleja haitallisen polkumyynnin poistamiseksi, mutta toisaalta valituselin on WTO:n valituselimen raportissa tulkinnut sopimusta edellä mainitussa raportissa siten, että sellaisia yrityksiä, joiden ei alkuperäisessä tutkimuksessa ole todettu harjoittaneen polkumyyntiä, ei voida asettaa tarkastelun kohteeksi. Sen vuoksi perusasetusta on tulkittava siten, että unioni voi käsillä olevan kaltaisessa tapauksessa aloittaa perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan tutkimuksen.

| (9) | Since Hardware on 20 päivänä joulukuuta 2010 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1241/2010 (6) suljettu asetuksen (EY) N:o 452/2007 soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(9)

Since Hardware on 20 päivänä joulukuuta 2010 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1241/2010 (6) suljettu asetuksen (EY) N:o 452/2007 soveltamisalan ulkopuolelle.

| (10) | Näin ollen, kun otetaan huomioon tapaukseen liittyvät erityisolosuhteet, Since Hardwarea koskeva polkumyyntitutkimus perusasetuksen 5 artiklan perusteella on lainmukainen. |
| --- | --- |

(10)

Näin ollen, kun otetaan huomioon tapaukseen liittyvät erityisolosuhteet, Since Hardwarea koskeva polkumyyntitutkimus perusasetuksen 5 artiklan perusteella on lainmukainen.

3.   Asianomaiset osapuolet

| (11) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Since Hardwarelle, niille tuojille ja unionin tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisen maan edustajille sekä mahdollisissa vertailumaissa toimiville tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Since Hardwarelle, niille tuojille ja unionin tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisen maan edustajille sekä mahdollisissa vertailumaissa toimiville tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (12) | Jotta Since Hardware pystyi halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavan lomakkeen kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Lisäksi komissio lähetti Since Hardwarelle kyselylomakkeen. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja toimitti markkinatalous- ja yksilöllisen kohtelun pyytämistä koskevan lomakkeen ja vastasi kyselyyn. |
| --- | --- |

(12)

Jotta Since Hardware pystyi halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavan lomakkeen kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Lisäksi komissio lähetti Since Hardwarelle kyselylomakkeen. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja toimitti markkinatalous- ja yksilöllisen kohtelun pyytämistä koskevan lomakkeen ja vastasi kyselyyn.

| (13) | Koska unionin tuottajia on paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin, että osallisuus vahinkoon määritetään otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Viisi unionin tuottajaa ilmoittautui ja toimitti otantaa varten pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa esitetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(13)

Koska unionin tuottajia on paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin, että osallisuus vahinkoon määritetään otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Viisi unionin tuottajaa ilmoittautui ja toimitti otantaa varten pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa esitetyssä määräajassa.

| (14) | Kyseisistä viidestä unionin tuottajasta ainoastaan ne kolme, jotka tekivät valituksen, olivat osa unionin tuotannonalaa ensimmäisessä tutkimuksessa. Jäljempänä kappaleissa 57-60 mainitun tapauksen erityisluonteen vuoksi kyselylomakkeet päätettiin lähettää ainoastaan kyseisille kolmelle unionin tuottajalle, ja kahta muuta unionin tuottajaa pyydettiin toimittamaan mahdollisia muita kannanottoja, joista voisi olla komissiolle apua sen määrittämisessä, onko Since Hardwaren valmistamien tuotteiden tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kaikki kolme valituksen tehnyttä unionin tuottajaa toimittivat vastaukset kyselyyn. Kaksi muuta unionin tuottajaa ei toimittanut muita menettelyä koskevia kommentteja. |
| --- | --- |

(14)

Kyseisistä viidestä unionin tuottajasta ainoastaan ne kolme, jotka tekivät valituksen, olivat osa unionin tuotannonalaa ensimmäisessä tutkimuksessa. Jäljempänä kappaleissa 57-60 mainitun tapauksen erityisluonteen vuoksi kyselylomakkeet päätettiin lähettää ainoastaan kyseisille kolmelle unionin tuottajalle, ja kahta muuta unionin tuottajaa pyydettiin toimittamaan mahdollisia muita kannanottoja, joista voisi olla komissiolle apua sen määrittämisessä, onko Since Hardwaren valmistamien tuotteiden tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kaikki kolme valituksen tehnyttä unionin tuottajaa toimittivat vastaukset kyselyyn. Kaksi muuta unionin tuottajaa ei toimittanut muita menettelyä koskevia kommentteja.

| (15) | Komissio lähetti kyselylomakkeet myös kaikille tiedossa oleville tuottajille mahdollisissa vertailumaissa sekä kaikille tuojille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka eivät ole etuyhteydessä Since Hardwareen. Unionin etuyhteydettömistä tuojista alunperin kaksi yritystä toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Toinen niistä ei kuitenkaan pystynyt jatkamaan yhteistyötä. Toinen tuoja oli sama yritys kuin toinen niistä unionin tuottajista, jotka eivät ole valituksen tekijöitä. Se vastasi tuojia koskevaan kyselyyn. Lisäksi yksi ammatillinen järjestö toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja toimitti kannanottoja. |
| --- | --- |

(15)

Komissio lähetti kyselylomakkeet myös kaikille tiedossa oleville tuottajille mahdollisissa vertailumaissa sekä kaikille tuojille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka eivät ole etuyhteydessä Since Hardwareen. Unionin etuyhteydettömistä tuojista alunperin kaksi yritystä toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Toinen niistä ei kuitenkaan pystynyt jatkamaan yhteistyötä. Toinen tuoja oli sama yritys kuin toinen niistä unionin tuottajista, jotka eivät ole valituksen tekijöitä. Se vastasi tuojia koskevaan kyselyyn. Lisäksi yksi ammatillinen järjestö toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja toimitti kannanottoja.

| (16) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun myöntämistä sekä polkumyynnin, vahingon aiheuttamisen ja unionin edun määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäynti tehtiin Since Hardwaren tiloihin Guangzhoussa, Kiinassa ja Vale Mill (Rochdale) Ltd:n tiloihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa |
| --- | --- |

(16)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun myöntämistä sekä polkumyynnin, vahingon aiheuttamisen ja unionin edun määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäynti tehtiin Since Hardwaren tiloihin Guangzhoussa, Kiinassa ja Vale Mill (Rochdale) Ltd:n tiloihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa

| (17) | Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että koska tähän tutkimukseen liittyy monimutkaisia oikeudellisia taustatekijöitä (katso johdanto-osan 3 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), se piti sopivampana olla ottamatta käyttöön lopullisia toimenpiteitä tässä tapauksessa ja sen sijaan jatkaa tutkimusta. Osapuolet eivät esittäneen vastalauseita. |
| --- | --- |

(17)

Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että koska tähän tutkimukseen liittyy monimutkaisia oikeudellisia taustatekijöitä (katso johdanto-osan 3 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), se piti sopivampana olla ottamatta käyttöön lopullisia toimenpiteitä tässä tapauksessa ja sen sijaan jatkaa tutkimusta. Osapuolet eivät esittäneen vastalauseita.

| (18) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella uuden polkumyyntitullin käyttöön ottamista, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Osapuolten toimittamat huomautukset tutkittiin ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella uuden polkumyyntitullin käyttöön ottamista, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Osapuolten toimittamat huomautukset tutkittiin ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.

4.   Tutkimusajanjakso

| (19) | Polkumyyntiä ja hinnan alittavuutta koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Niiden Since Hardwaren tuotteiden tuontimäärien tarkastelu, jotka ovat merkityksellisiä vahingon aiheuttamisen osuuden arvioinnin kannalta, kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Tämän tapauksen erityispiirteiden vuoksi eli siksi, että samaa tuotetta ja samaa kolmatta maata koskeva toinen alkuperäinen tutkimus toteutettiin vain muutama vuosi sitten, ja koska kyseiseen tutkimukseen perustuvat tullit ovat yhä voimassa, vahinkoanalyysissä otetaan huomioon myös kyseinen aikaisempi tutkimusajanjakso, jäljempänä ’ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(19)

Polkumyyntiä ja hinnan alittavuutta koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Niiden Since Hardwaren tuotteiden tuontimäärien tarkastelu, jotka ovat merkityksellisiä vahingon aiheuttamisen osuuden arvioinnin kannalta, kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Tämän tapauksen erityispiirteiden vuoksi eli siksi, että samaa tuotetta ja samaa kolmatta maata koskeva toinen alkuperäinen tutkimus toteutettiin vain muutama vuosi sitten, ja koska kyseiseen tutkimukseen perustuvat tullit ovat yhä voimassa, vahinkoanalyysissä otetaan huomioon myös kyseinen aikaisempi tutkimusajanjakso, jäljempänä ’ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (20) | Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat Kiinasta peräisin olevat Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n tuottamat silityslaudat, vapaasti seisovat tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(20)

Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat Kiinasta peräisin olevat Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n tuottamat silityslaudat, vapaasti seisovat tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00.

| (21) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että silityslautoja ja niiden oleellisia osia on eri tyyppisiä riippuen pääasiassa niiden rakenteesta ja koosta, rakennusmateriaalista ja lisälaitteista. Kaikkien fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat kuitenkin samat. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että silityslautoja ja niiden oleellisia osia on eri tyyppisiä riippuen pääasiassa niiden rakenteesta ja koosta, rakennusmateriaalista ja lisälaitteista. Kaikkien fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat kuitenkin samat.

| (22) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tutkimus ei saisi kattaa silityslautojen oleellisia osia, koska silityslaudat ja niiden oleelliset osat (esimerkiksi jalat, päälliset ja silitysrautatelineet) eivät ole yksi yhtenäinen tuote eivätkä ne siksi voi olla osa yhtä ja samaa tietyssä tutkimuksessa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tutkimus ei vahvistanut tätä väitettä. Tässä tutkimuksessa todettiin, että silityslautojen oleellisten osien olisi kuuluttava mukaan, koska lopullisen tuotteen ominaisuudet määräytyvät jalkojen, päällisten ja silitysrautatelineiden perusteella; mainituilla osilla ei myöskään ole muita lopullisia käyttötarkoituksia kuin liittäminen osaksi lopullista tuotetta (eli silityslautaa), joten kyse ei ole erillisistä tuotteista. Tämä on linjassa usean muun tutkimuksen kanssa, joissa valmiit tuotteet ja niiden keskeiset osat on katsottu yhdeksi tuotteeksi. Tästä syystä kaiken tyyppiset olemassa olevat silityslaudat ja niiden oleelliset osat katsotaan tässä tutkimuksessa yhdeksi tuotteeksi, kuten tehtiin myös ensimmäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(22)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tutkimus ei saisi kattaa silityslautojen oleellisia osia, koska silityslaudat ja niiden oleelliset osat (esimerkiksi jalat, päälliset ja silitysrautatelineet) eivät ole yksi yhtenäinen tuote eivätkä ne siksi voi olla osa yhtä ja samaa tietyssä tutkimuksessa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tutkimus ei vahvistanut tätä väitettä. Tässä tutkimuksessa todettiin, että silityslautojen oleellisten osien olisi kuuluttava mukaan, koska lopullisen tuotteen ominaisuudet määräytyvät jalkojen, päällisten ja silitysrautatelineiden perusteella; mainituilla osilla ei myöskään ole muita lopullisia käyttötarkoituksia kuin liittäminen osaksi lopullista tuotetta (eli silityslautaa), joten kyse ei ole erillisistä tuotteista. Tämä on linjassa usean muun tutkimuksen kanssa, joissa valmiit tuotteet ja niiden keskeiset osat on katsottu yhdeksi tuotteeksi. Tästä syystä kaiken tyyppiset olemassa olevat silityslaudat ja niiden oleelliset osat katsotaan tässä tutkimuksessa yhdeksi tuotteeksi, kuten tehtiin myös ensimmäisessä tutkimuksessa.

2.   Samankaltainen tuote

| (23) | Tarkasteltavana olevan tuotteen ja valituksen tekijöiden sekä muiden yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien tuottamien ja unionin markkinoilla myymien silityslautojen ja niiden oleellisten osien välillä ei havaittu eroja; unionin markkinoita käytettiin lopulta myös vertailumaana. Molemmilla tuotteilla on samat fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset, ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. |
| --- | --- |

(23)

Tarkasteltavana olevan tuotteen ja valituksen tekijöiden sekä muiden yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien tuottamien ja unionin markkinoilla myymien silityslautojen ja niiden oleellisten osien välillä ei havaittu eroja; unionin markkinoita käytettiin lopulta myös vertailumaana. Molemmilla tuotteilla on samat fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset, ja ne ovat keskenään vaihdettavissa.

| (24) | Sen vuoksi unionissa tuotetut ja myydyt silityslaudat ja niiden oleelliset osat ja tarkasteltavana oleva tuote katsotaan samankaltaisiksi tuotteiksi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(24)

Sen vuoksi unionissa tuotetut ja myydyt silityslaudat ja niiden oleelliset osat ja tarkasteltavana oleva tuote katsotaan samankaltaisiksi tuotteiksi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Markkinatalouskohtelu

| (25) | Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän sen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:






  — | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(25)

Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän sen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:

—

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| — | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

—

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;

| — | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole, |
| --- | --- |

—

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,

| — | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden; |
| --- | --- |

—

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden;

| — | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (26) | Since Hardware pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja sitä kehotettiin täyttämään lomake markkinatalouskohtelun pyytämistä varten. |
| --- | --- |

(26)

Since Hardware pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja sitä kehotettiin täyttämään lomake markkinatalouskohtelun pyytämistä varten.

| (27) | Tutkimuksessa todettiin, että Since Hardware ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua markkinatalouskohteluun liittyvää vaatimusta (vaatimus 1) huomattavien tuotantopanosten kustannusten osalta. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että Since Hardware ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettua markkinatalouskohteluun liittyvää vaatimusta (vaatimus 2). Tärkeimmät markkinatalouskohtelua koskevat havainnot esitetään jäljempänä. |
| --- | --- |

(27)

Tutkimuksessa todettiin, että Since Hardware ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua markkinatalouskohteluun liittyvää vaatimusta (vaatimus 1) huomattavien tuotantopanosten kustannusten osalta. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että Since Hardware ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettua markkinatalouskohteluun liittyvää vaatimusta (vaatimus 2). Tärkeimmät markkinatalouskohtelua koskevat havainnot esitetään jäljempänä.

| (28) | Vaatimuksen 1 osalta, jonka mukaan liiketoimintaa koskevat päätökset on tehtävä markkinasignaalien perusteella ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan ja kustannusten on heijastettava markkina-arvoa, voidaan todeta, että Since Hardware väitti alkaneensa ostaa pääasialliset raaka-aineensa (terästuotteet) Kiinan kotimarkkinoilta päinvastoin kuin ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, jolloin Since Hardware hankki kyseiset raaka-aineet tuonnilla. Sen vuoksi tutkittiin, voitiinko pääraaka-aineiden Kiinan kotimarkkinoiden katsoa heijastavan markkina-arvoja. |
| --- | --- |

(28)

Vaatimuksen 1 osalta, jonka mukaan liiketoimintaa koskevat päätökset on tehtävä markkinasignaalien perusteella ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan ja kustannusten on heijastettava markkina-arvoa, voidaan todeta, että Since Hardware väitti alkaneensa ostaa pääasialliset raaka-aineensa (terästuotteet) Kiinan kotimarkkinoilta päinvastoin kuin ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, jolloin Since Hardware hankki kyseiset raaka-aineet tuonnilla. Sen vuoksi tutkittiin, voitiinko pääraaka-aineiden Kiinan kotimarkkinoiden katsoa heijastavan markkina-arvoja.

| (29) | Todettiin, että ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen eli vuoden 2005 jälkeen valtio otti käyttöön vientirajoituksia useiden terästuotteiden kohdalla, mukaan luettuna silityslautojen tuotannossa käytettävät pääraaka-aineet eli teräslevy, teräsputket ja teräslanka. On huomattava, että näiden raaka-aineiden kustannukset muodostavat huomattavan osan tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineiden kokonaiskustannuksista. Vientiverojen käyttöönotto vähensi kannustinta vientiin ja lisäsi sen vuoksi kotimarkkinoilla saatavilla olevia määriä, mikä johti vuorostaan hintojen alenemiseen. Kesäkuussa 2009 (tutkimusajanjakson lopussa) terässektoria koskeva Kiinan politiikka näyttää kuitenkin jälleen muuttuneen: vientivero on poistettu ja käyttöön on otettu terästuotteita koskeva uusi arvonlisäverohyvitys, joka muuttaa olosuhteet viennille suotuisammiksi. Uusi linjaus, joka ei enää rajoita vientiä, osuu ajallisesti yhteen muiden maailmanmarkkinoiden teräksen hintojen laskun kanssa, jolloin myös Kiinan kotimarkkinahintoja suhteutettiin kansainvälisiin teräksen hintoihin, eli kotimarkkinoilla ei tarvinnut pelätä hintojen nousua. Nämä ajan mittaan toistuvat muutokset teräksen vientiveroihin/arvonlisäjärjestelmään tehtiin mitä ilmeisimmin Kiinan kotimaisten teräsmarkkinoiden ja hintojen sääntelemiseksi. Toisin sanoen valtiolla oli edelleen suuri vaikutus kotimaan teräsmarkkinoihin, minkä vuoksi teräksen hinnat kyseisten raaka-aineiden osalta Kiinassa eivät vapaasti seuraa maailmanmarkkinoiden kehityssuuntia. |
| --- | --- |

(29)

Todettiin, että ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen eli vuoden 2005 jälkeen valtio otti käyttöön vientirajoituksia useiden terästuotteiden kohdalla, mukaan luettuna silityslautojen tuotannossa käytettävät pääraaka-aineet eli teräslevy, teräsputket ja teräslanka. On huomattava, että näiden raaka-aineiden kustannukset muodostavat huomattavan osan tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineiden kokonaiskustannuksista. Vientiverojen käyttöönotto vähensi kannustinta vientiin ja lisäsi sen vuoksi kotimarkkinoilla saatavilla olevia määriä, mikä johti vuorostaan hintojen alenemiseen. Kesäkuussa 2009 (tutkimusajanjakson lopussa) terässektoria koskeva Kiinan politiikka näyttää kuitenkin jälleen muuttuneen: vientivero on poistettu ja käyttöön on otettu terästuotteita koskeva uusi arvonlisäverohyvitys, joka muuttaa olosuhteet viennille suotuisammiksi. Uusi linjaus, joka ei enää rajoita vientiä, osuu ajallisesti yhteen muiden maailmanmarkkinoiden teräksen hintojen laskun kanssa, jolloin myös Kiinan kotimarkkinahintoja suhteutettiin kansainvälisiin teräksen hintoihin, eli kotimarkkinoilla ei tarvinnut pelätä hintojen nousua. Nämä ajan mittaan toistuvat muutokset teräksen vientiveroihin/arvonlisäjärjestelmään tehtiin mitä ilmeisimmin Kiinan kotimaisten teräsmarkkinoiden ja hintojen sääntelemiseksi. Toisin sanoen valtiolla oli edelleen suuri vaikutus kotimaan teräsmarkkinoihin, minkä vuoksi teräksen hinnat kyseisten raaka-aineiden osalta Kiinassa eivät vapaasti seuraa maailmanmarkkinoiden kehityssuuntia.

| (30) | Monet tutkimukset ja raportit sekä useiden terästuottajien julkisesti saatavilla oleva kirjanpito (7) vahvistavat, että Kiinan valtio tukee aktiivisesti terässektorin kehittämistä Kiinassa. |
| --- | --- |

(30)

Monet tutkimukset ja raportit sekä useiden terästuottajien julkisesti saatavilla oleva kirjanpito (7) vahvistavat, että Kiinan valtio tukee aktiivisesti terässektorin kehittämistä Kiinassa.

| (31) | Tämän seurauksena teräksen kotimarkkinahinnat Kiinassa olivat tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla selvästi maailman muiden suurehkojen markkinoiden, erityisesti Pohjois-Amerikan ja Pohjois-Euroopan, teräksen hintoja (8) alemmat, eikä näitä hintaeroja voida selittää millään terästuotannon kilpailuedulla. Tutkimusajanjakson jälkimmäisellä puoliskolla teräksen maailmanhinnat laskivat huomattavasti Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, mutta Kiinassa paljon vähemmän. Näin ollen teräksen hintaero Kiinan ja muun maailman välillä käytännössä poistui tutkimusajanjakson loppuun mennessä. Kiinan valtion toimenpiteet Kiinan teräsmarkkinoiden säätelemiseksi ovat kuitenkin perimmiltään johtaneet tilanteeseen, jossa raaka-aineen hinnat ovat edelleen seurausta valtion puuttumisesta toimintaan, mikä vaikuttaa suoraan yrityksessä tehtäviin raaka-aineen hankintaa koskeviin päätöksiin. |
| --- | --- |

(31)

Tämän seurauksena teräksen kotimarkkinahinnat Kiinassa olivat tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla selvästi maailman muiden suurehkojen markkinoiden, erityisesti Pohjois-Amerikan ja Pohjois-Euroopan, teräksen hintoja (8) alemmat, eikä näitä hintaeroja voida selittää millään terästuotannon kilpailuedulla. Tutkimusajanjakson jälkimmäisellä puoliskolla teräksen maailmanhinnat laskivat huomattavasti Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, mutta Kiinassa paljon vähemmän. Näin ollen teräksen hintaero Kiinan ja muun maailman välillä käytännössä poistui tutkimusajanjakson loppuun mennessä. Kiinan valtion toimenpiteet Kiinan teräsmarkkinoiden säätelemiseksi ovat kuitenkin perimmiltään johtaneet tilanteeseen, jossa raaka-aineen hinnat ovat edelleen seurausta valtion puuttumisesta toimintaan, mikä vaikuttaa suoraan yrityksessä tehtäviin raaka-aineen hankintaa koskeviin päätöksiin.

| (32) | Koska Since Hardware osti raaka-aineensa tutkimusajanjakson aikana Kiinan kotimarkkinoilta, se hyötyi keinotekoisen alhaisista ja vääristyneistä teräksen hinnoista tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(32)

Koska Since Hardware osti raaka-aineensa tutkimusajanjakson aikana Kiinan kotimarkkinoilta, se hyötyi keinotekoisen alhaisista ja vääristyneistä teräksen hinnoista tutkimusajanjaksolla.

| (33) | Näin ollen pääteltiin, että Since Hardwaren suurimmat tuotantopanokset eivät heijasta merkittävässä määrin niiden markkina-arvoa. Tämän vuoksi pääteltiin, että Since Hardware ei ole osoittanut täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaista vaatimusta 1, eikä sille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(33)

Näin ollen pääteltiin, että Since Hardwaren suurimmat tuotantopanokset eivät heijasta merkittävässä määrin niiden markkina-arvoa. Tämän vuoksi pääteltiin, että Since Hardware ei ole osoittanut täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaista vaatimusta 1, eikä sille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua.

| (34) | Yritys ei myöskään pystynyt osoittamaan, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin, sillä kirjanpidossa ja erityisesti pääoman varmennusta koskevassa raportissa ei mainittu yhtä tutkimusajanjaksolla tapahtunutta merkittävää liiketapahtumaa. Myöskään tilintarkastajat eivät kommentoineet kyseistä merkittävää liiketapahtumaa. Sen lisäksi havaittiin huomattavaa summaa koskeva kirjaus, joka oli vastoin IAS 1:een sisältyvää periaatetta, jonka mukaan tilinpäätökset on esitettävä niin, että niistä saadaan riittävät tiedot. Tilintarkastaja ei kommentoinut myöskään tätä seikkaa. Näin ollen pääteltiin, että yritys ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä myöskään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaista vaatimusta 2. |
| --- | --- |

(34)

Yritys ei myöskään pystynyt osoittamaan, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin, sillä kirjanpidossa ja erityisesti pääoman varmennusta koskevassa raportissa ei mainittu yhtä tutkimusajanjaksolla tapahtunutta merkittävää liiketapahtumaa. Myöskään tilintarkastajat eivät kommentoineet kyseistä merkittävää liiketapahtumaa. Sen lisäksi havaittiin huomattavaa summaa koskeva kirjaus, joka oli vastoin IAS 1:een sisältyvää periaatetta, jonka mukaan tilinpäätökset on esitettävä niin, että niistä saadaan riittävät tiedot. Tilintarkastaja ei kommentoinut myöskään tätä seikkaa. Näin ollen pääteltiin, että yritys ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä myöskään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaista vaatimusta 2.

| (35) | Since Hardwarelle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää näkemyksiä edellä annetuista päätelmistä. Huomautuksia saatiin Since Hardwarelta ja unionin tuotannonalalta. |
| --- | --- |

(35)

Since Hardwarelle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää näkemyksiä edellä annetuista päätelmistä. Huomautuksia saatiin Since Hardwarelta ja unionin tuotannonalalta.

| (36) | Since Hardware esitti kolme pääperustelua markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien osalta. Ensiksi se totesi, että markkinatalouskohtelua koskeva päätös oli tehty sen jälkeen, kun komissio oli pyytänyt ja saanut tiedot yrityksen kotimarkkinamyynnistä ja kustannuksista, minkä se väitti olevan vastoin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toista alakohtaa. Toiseksi Since Hardware väitti – joskaan se ei kieltänyt teräksen hintojen kehitystä sinänsä –, että kiinalaiset raaka-ainehinnat olivat yhä muiden maiden hintoja vastaavia ja että Since Hardwaren Kiinan markkinoilla maksama hinta oli useiden eri puolilta maailmaa olevien markkinatalousmaiden teräsmarkkinoiden hintoja korkeampi. Tässä yhteydessä yritys kyseenalaisti myös vertailukohteena olleiden Pohjois-Euroopan ja Pohjois-Amerikan teräsmarkkinoiden hintojen merkityksellisyyden. Since Hardware totesi, että käytettävissä olisivat olleet myös muiden kansainvälisten markkinoiden kuten Turkin tai Ukrainan vientihinnat ja että kyseiset hinnat olivat alempia kuin Kiinan kotimarkkinahinnat. Kolmanneksi Since Hardware väitti, että markkinatalouskohtelua ei voi evätä tietyllä tuotannonalalla (silityslaudat) toimivalta yritykseltä pelkästään jotakin toista tuotannonalaa (teräs) koskevien tekijöiden vuoksi ja että komissio ei voi tasoittaa tuotantoketjun alkupään markkinoiden tukia niin, että se hylkää markkinatalouskohtelua koskevan hakemuksen tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Lisäksi Since Hardware väitti, että oli kohtuutonta vaatia pientä silityslautoja valmistavaa yritystä hankkimaan näyttöä siitä, että Kiinan terästeollisuus ei saa tukia. |
| --- | --- |

(36)

Since Hardware esitti kolme pääperustelua markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien osalta. Ensiksi se totesi, että markkinatalouskohtelua koskeva päätös oli tehty sen jälkeen, kun komissio oli pyytänyt ja saanut tiedot yrityksen kotimarkkinamyynnistä ja kustannuksista, minkä se väitti olevan vastoin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toista alakohtaa. Toiseksi Since Hardware väitti – joskaan se ei kieltänyt teräksen hintojen kehitystä sinänsä –, että kiinalaiset raaka-ainehinnat olivat yhä muiden maiden hintoja vastaavia ja että Since Hardwaren Kiinan markkinoilla maksama hinta oli useiden eri puolilta maailmaa olevien markkinatalousmaiden teräsmarkkinoiden hintoja korkeampi. Tässä yhteydessä yritys kyseenalaisti myös vertailukohteena olleiden Pohjois-Euroopan ja Pohjois-Amerikan teräsmarkkinoiden hintojen merkityksellisyyden. Since Hardware totesi, että käytettävissä olisivat olleet myös muiden kansainvälisten markkinoiden kuten Turkin tai Ukrainan vientihinnat ja että kyseiset hinnat olivat alempia kuin Kiinan kotimarkkinahinnat. Kolmanneksi Since Hardware väitti, että markkinatalouskohtelua ei voi evätä tietyllä tuotannonalalla (silityslaudat) toimivalta yritykseltä pelkästään jotakin toista tuotannonalaa (teräs) koskevien tekijöiden vuoksi ja että komissio ei voi tasoittaa tuotantoketjun alkupään markkinoiden tukia niin, että se hylkää markkinatalouskohtelua koskevan hakemuksen tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Lisäksi Since Hardware väitti, että oli kohtuutonta vaatia pientä silityslautoja valmistavaa yritystä hankkimaan näyttöä siitä, että Kiinan terästeollisuus ei saa tukia.

| (37) | Since Hardwaren esittämän ensimmäisen väitteen osalta voidaan todeta, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan nojalla on määritettävä, täyttääkö Since Hardware kyseiset viisi asiaankuuluvaa vaatimusta, ja tämän määrittämisen on pysyttävä voimassa koko tutkimuksen ajan. Koska tämä tutkimus rajoittuu yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, komissio varmensi markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa annetut tiedot ja polkumyyntikyselyn vastaukset yhtä aikaa saman paikalla tehdyn tarkastuksen puitteissa. Markkinatalouskohtelua koskeva hakemus tarkastettiin objektiivisesti ja riippumatta vaikutuksista, joita sillä saattaisi olla polkumyyntimarginaalin laskentaan. Since Hardwarea koskevia yksityiskohtaisia polkumyyntilaskelmia ei voitu tehdä ennen markkinatalouskohtelupäätöstä, koska soveltuvaa markkinatalousmaata koskevia tietoja ei ollut. Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohtaa ei ole rikottu. |
| --- | --- |

(37)

Since Hardwaren esittämän ensimmäisen väitteen osalta voidaan todeta, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan nojalla on määritettävä, täyttääkö Since Hardware kyseiset viisi asiaankuuluvaa vaatimusta, ja tämän määrittämisen on pysyttävä voimassa koko tutkimuksen ajan. Koska tämä tutkimus rajoittuu yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, komissio varmensi markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa annetut tiedot ja polkumyyntikyselyn vastaukset yhtä aikaa saman paikalla tehdyn tarkastuksen puitteissa. Markkinatalouskohtelua koskeva hakemus tarkastettiin objektiivisesti ja riippumatta vaikutuksista, joita sillä saattaisi olla polkumyyntimarginaalin laskentaan. Since Hardwarea koskevia yksityiskohtaisia polkumyyntilaskelmia ei voitu tehdä ennen markkinatalouskohtelupäätöstä, koska soveltuvaa markkinatalousmaata koskevia tietoja ei ollut. Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohtaa ei ole rikottu.

| (38) | Since Hardwaren toisen väitteen osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka hintaero pienentyi tutkimusajanjakson jälkimmäisellä puoliskolla ja oli käytännössä hävinnyt tutkimusajanjakson lopussa, myös tämä Kiinan hintojen yhdenmukaistuminen kansainvälisiin markkinahintoihin nähden oli tulosta valtion puuttumisesta toimintaan. Vuonna 2009, kun kansainvälisten teräsmarkkinoiden hinnat olivat romahtaneet finanssi- ja talouskriisin vuoksi, valtio poisti aiemmin käyttöön otetut vientiverot, mikä mahdollisti kotimarkkinahintojen ja kansainvälisten hintojen lähentymisen ilman vaaraa siitä, että kyseisten tärkeiden raaka-aineiden hinnat kotimarkkinoilla nousisivat merkittävästi. Tämä osoittaa, että valtio edelleen puuttui tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa tarvittavien raaka-aineiden markkinoihin myös tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla. |
| --- | --- |

(38)

Since Hardwaren toisen väitteen osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka hintaero pienentyi tutkimusajanjakson jälkimmäisellä puoliskolla ja oli käytännössä hävinnyt tutkimusajanjakson lopussa, myös tämä Kiinan hintojen yhdenmukaistuminen kansainvälisiin markkinahintoihin nähden oli tulosta valtion puuttumisesta toimintaan. Vuonna 2009, kun kansainvälisten teräsmarkkinoiden hinnat olivat romahtaneet finanssi- ja talouskriisin vuoksi, valtio poisti aiemmin käyttöön otetut vientiverot, mikä mahdollisti kotimarkkinahintojen ja kansainvälisten hintojen lähentymisen ilman vaaraa siitä, että kyseisten tärkeiden raaka-aineiden hinnat kotimarkkinoilla nousisivat merkittävästi. Tämä osoittaa, että valtio edelleen puuttui tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa tarvittavien raaka-aineiden markkinoihin myös tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla.

| (39) | On huomattava, että Since Hardwaren toimittamat hintoja koskevat lisätiedot tukivat päätelmää, jonka mukaan silityslautojen tuotannon pääraaka-aineet olivat tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla keskimäärin huomattavasti halvempia Kiinan kotimarkkinoilla kuin muilla suurehkoilla markkinoilla maailmassa. Kiinan kotimarkkinoiden teräshintoja verrattiin muiden, määrältään Kiinaan verrattavien markkinoiden (EU, USA ja Kanada) kotimarkkinahintoihin, koska teräksen kulutus kyseisillä markkinoilla on suurta ja niillä toimii useita tuottajia. Since Hardwaren ehdottamien muiden markkinoiden kuten Turkin tai Ukrainan (koti- ja vientimarkkinat) ei todettu olevan edustavia kooltaan ja/tai tuottajamäärältään näiden nimenomaisten raaka-aineiden osalta, joten ne eivät olleet verrattavissa Kiinan kotimarkkinoihin. |
| --- | --- |

(39)

On huomattava, että Since Hardwaren toimittamat hintoja koskevat lisätiedot tukivat päätelmää, jonka mukaan silityslautojen tuotannon pääraaka-aineet olivat tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla keskimäärin huomattavasti halvempia Kiinan kotimarkkinoilla kuin muilla suurehkoilla markkinoilla maailmassa. Kiinan kotimarkkinoiden teräshintoja verrattiin muiden, määrältään Kiinaan verrattavien markkinoiden (EU, USA ja Kanada) kotimarkkinahintoihin, koska teräksen kulutus kyseisillä markkinoilla on suurta ja niillä toimii useita tuottajia. Since Hardwaren ehdottamien muiden markkinoiden kuten Turkin tai Ukrainan (koti- ja vientimarkkinat) ei todettu olevan edustavia kooltaan ja/tai tuottajamäärältään näiden nimenomaisten raaka-aineiden osalta, joten ne eivät olleet verrattavissa Kiinan kotimarkkinoihin.

| (40) | Lisäksi muistutetaan, että perusasetuksen mukaan on markkinatalouskohtelua hakevan yrityksen tehtävä todistaa, että se täyttää asianomaiset vaatimukset. Koska komissio on todennut useiden tekijöiden viittaavan siihen, että suurimpien tuotantopanosten kustannukset eivät heijasta markkina-arvoa, yrityksen on esitettävä tämän toteamuksen kumoavat tekijät. |
| --- | --- |

(40)

Lisäksi muistutetaan, että perusasetuksen mukaan on markkinatalouskohtelua hakevan yrityksen tehtävä todistaa, että se täyttää asianomaiset vaatimukset. Koska komissio on todennut useiden tekijöiden viittaavan siihen, että suurimpien tuotantopanosten kustannukset eivät heijasta markkina-arvoa, yrityksen on esitettävä tämän toteamuksen kumoavat tekijät.

| (41) | Lisäksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetään nimenomaan, että on mahdollista tutkia, tehdäänkö yrityksissä muun muassa tuotantopanoksia koskevat päätökset tarjontaa ja kysyntää heijastavien markkinasignaalien perusteella sekä ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan ja heijastavatko huomattavien tuotantopanosten kustannukset merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla. Jos yritys ei täytä näitä edellä esitettyjä edellytyksiä, markkinatalouskohtelu voidaan jättää myöntämättä. Lisäksi on huomattava, että ensimmäisen tutkimuksen aikana Since Hardware hankki raaka-aineensa tuonnilla, mutta vaihtoi kiinalaiseen hankintalähteeseen, koska Kiinan markkinoilla hinnat olivat alemmat. |
| --- | --- |

(41)

Lisäksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetään nimenomaan, että on mahdollista tutkia, tehdäänkö yrityksissä muun muassa tuotantopanoksia koskevat päätökset tarjontaa ja kysyntää heijastavien markkinasignaalien perusteella sekä ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan ja heijastavatko huomattavien tuotantopanosten kustannukset merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla. Jos yritys ei täytä näitä edellä esitettyjä edellytyksiä, markkinatalouskohtelu voidaan jättää myöntämättä. Lisäksi on huomattava, että ensimmäisen tutkimuksen aikana Since Hardware hankki raaka-aineensa tuonnilla, mutta vaihtoi kiinalaiseen hankintalähteeseen, koska Kiinan markkinoilla hinnat olivat alemmat.

| (42) | Kirjanpidossa todettujen epäselvyyksien osalta Since Hardware väitti, että kyseiset seikat eivät koskeneet Since Hardwaren kirjanpitoa eivätkä missään tapauksessa tarkoita sitä, etteikö yritys noudattaisi täysimääräisesti kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja. Since Hardware väitti myös, että todettu kirjanpitovirhe oli epäolennainen. |
| --- | --- |

(42)

Kirjanpidossa todettujen epäselvyyksien osalta Since Hardware väitti, että kyseiset seikat eivät koskeneet Since Hardwaren kirjanpitoa eivätkä missään tapauksessa tarkoita sitä, etteikö yritys noudattaisi täysimääräisesti kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja. Since Hardware väitti myös, että todettu kirjanpitovirhe oli epäolennainen.

| (43) | Vaikka kiinalaisten yritysten ei kotimaansa lainsäädännön nojalla tarvitse noudattaa eräitä tilinpäätösstandardeja, se ei tarkoita sitä, etteikö niiden kirjanpitoa voitaisi tarkastella kyseisten standardien perusteella tehtäessä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva päätös. Tilinpäätöslaskelmien esittäminen niin, että ne antavat riittävät tiedot, on yksi kansainvälisten tilinpäätösstandardien perusperiaatteista, ja yrityksen tehtävänä on osoittaa, että kyseisten standardien mahdollinen noudattamatta jättäminen ei aiheuta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisen vaatimuksen rikkomista. Tätä ei ole tehty kyseisen liiketoimen eikä virheellisen kirjanpidon osalta. Viimeksi mainittua seikkaa ei missään tapauksessa voida pitää epäolennaisena, koska se vastaa huomattavaa osuutta kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(43)

Vaikka kiinalaisten yritysten ei kotimaansa lainsäädännön nojalla tarvitse noudattaa eräitä tilinpäätösstandardeja, se ei tarkoita sitä, etteikö niiden kirjanpitoa voitaisi tarkastella kyseisten standardien perusteella tehtäessä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva päätös. Tilinpäätöslaskelmien esittäminen niin, että ne antavat riittävät tiedot, on yksi kansainvälisten tilinpäätösstandardien perusperiaatteista, ja yrityksen tehtävänä on osoittaa, että kyseisten standardien mahdollinen noudattamatta jättäminen ei aiheuta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisen vaatimuksen rikkomista. Tätä ei ole tehty kyseisen liiketoimen eikä virheellisen kirjanpidon osalta. Viimeksi mainittua seikkaa ei missään tapauksessa voida pitää epäolennaisena, koska se vastaa huomattavaa osuutta kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla.

| (44) | Päätelmänä todetaan, että yksikään Since Hardwaren esittämistä perusteluista ei antanut aihetta päätelmien erilaiseen arviointiin. Edellä esitetyn pohjalta vahvistettiin havainnot ja päätelmät, joiden mukaan Since Hardwarelle ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Näin ollen päätellään lopullisesti, että Since Hardwarelle ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(44)

Päätelmänä todetaan, että yksikään Since Hardwaren esittämistä perusteluista ei antanut aihetta päätelmien erilaiseen arviointiin. Edellä esitetyn pohjalta vahvistettiin havainnot ja päätelmät, joiden mukaan Since Hardwarelle ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Näin ollen päätellään lopullisesti, että Since Hardwarelle ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (45) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  — | kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja; |
| --- | --- | --- |

(45)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

—

kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;

| — | vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti; |
| --- | --- |

—

vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;

| — | osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta; |
| --- | --- |

—

osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;

| — | valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, sekä |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, sekä

| — | valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit. |
| --- | --- |

—

valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.

| (46) | Since Hardware pyysi markkinatalouskohtelun lisäksi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnetä markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(46)

Since Hardware pyysi markkinatalouskohtelun lisäksi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnetä markkinatalouskohtelua.

| (47) | Tutkimus osoitti, että Since Hardware täytti kaikki edellä mainitut vaatimukset, ja päätelmänä on, että Since Hardwarelle olisi myönnettävä yksilöllinen kohtelu. |
| --- | --- |

(47)

Tutkimus osoitti, että Since Hardware täytti kaikki edellä mainitut vaatimukset, ja päätelmänä on, että Since Hardwarelle olisi myönnettävä yksilöllinen kohtelu.

3.   Normaaliarvo

| (48) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muista kuin markkinatalousmaista sekä niistä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista maista, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, peräisin olevan tuonnin yhteydessä normaaliarvo määritetään markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa (vertailumaa) sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(48)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muista kuin markkinatalousmaista sekä niistä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista maista, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, peräisin olevan tuonnin yhteydessä normaaliarvo määritetään markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa (vertailumaa) sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (49) | Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti aikovansa käyttää Amerikan yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle, mutta yksikään yhdysvaltalainen tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Tästä syystä otettiin seuraavaksi yhteyttä turkkilaisiin ja ukrainalaisiin yrityksiin, mutta myös ne kieltäytyivät yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(49)

Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti aikovansa käyttää Amerikan yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle, mutta yksikään yhdysvaltalainen tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Tästä syystä otettiin seuraavaksi yhteyttä turkkilaisiin ja ukrainalaisiin yrityksiin, mutta myös ne kieltäytyivät yhteistyöstä.

| (50) | Koska yksikään kolmannen maan tuottaja ei toiminut yhteistyössä, käännyttiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla unionin tuottajien puoleen, ja yksi niistä suostui yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(50)

Koska yksikään kolmannen maan tuottaja ei toiminut yhteistyössä, käännyttiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla unionin tuottajien puoleen, ja yksi niistä suostui yhteistyöhön.

| (51) | Since Hardware ei esittänyt huomautuksia unionin tuottajalta saatujen tietojen käyttämisestä normaaliarvon määrittämiseksi. Näin ollen normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatujen tarkistettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(51)

Since Hardware ei esittänyt huomautuksia unionin tuottajalta saatujen tietojen käyttämisestä normaaliarvon määrittämiseksi. Näin ollen normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatujen tarkistettujen tietojen perusteella.

| (52) | Unionin tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin todettiin olevan määrältään edustavaa verrattuna Since Hardwaren unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

(52)

Unionin tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin todettiin olevan määrältään edustavaa verrattuna Since Hardwaren unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.

| (53) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo Since Hardwarea varten määritettiin ainoalta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatujen tarkistettujen tietojen perusteella eli unionin markkinoilla vastaavista tuotelajeista tavanomaisessa kaupankäynnissä maksettujen tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella tai laskennallisten arvojen perusteella, jos vastaavia tuotelajeja ei myyty kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tällöin normaaliarvon määrittäminen perustui unionin tuottajan valmistamien silityslautojen tuotantokustannuksiin, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Käytetty voittomarginaali vastaa ensimmäisessä tutkimuksessa käytettyä voittomarginaalia. |
| --- | --- |

(53)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo Since Hardwarea varten määritettiin ainoalta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta saatujen tarkistettujen tietojen perusteella eli unionin markkinoilla vastaavista tuotelajeista tavanomaisessa kaupankäynnissä maksettujen tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella tai laskennallisten arvojen perusteella, jos vastaavia tuotelajeja ei myyty kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tällöin normaaliarvon määrittäminen perustui unionin tuottajan valmistamien silityslautojen tuotantokustannuksiin, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Käytetty voittomarginaali vastaa ensimmäisessä tutkimuksessa käytettyä voittomarginaalia.

4.   Vientihinta

| (54) | Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin suoraan unionissa sijaitseville riippumattomille asiakkaille vietäväksi, ja sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(54)

Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin suoraan unionissa sijaitseville riippumattomille asiakkaille vietäväksi, ja sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

5.   Vertailu

| (55) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tämän perusteella tehtiin tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten sekä välillisten verojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(55)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tämän perusteella tehtiin tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten sekä välillisten verojen huomioon ottamiseksi.

6.   Polkumyyntimarginaali

| (56) | Tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi. |
| --- | --- |

(56)

Tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi.

| (57) | Since Hardwaren polkumyyntimarginaaliksi määritettiin vapaasti unionin rajalla -nettohinnasta prosentteina ilmaistuna 51,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(57)

Since Hardwaren polkumyyntimarginaaliksi määritettiin vapaasti unionin rajalla -nettohinnasta prosentteina ilmaistuna 51,7 prosenttia.

D.   VAHINKO

1.   Yleistä

1.1.   Tämän tutkimuksen erityispiirteet

| (58) | Unionin tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa tarkastellaan tavanomaisesti yhdestä tai useammasta viejämaasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärän perusteella perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(58)

Unionin tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa tarkastellaan tavanomaisesti yhdestä tai useammasta viejämaasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärän perusteella perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (59) | Tässä tapauksessa oli kuitenkin jo ensimmäisen tutkimuksen yhteydessä tehty muun muassa Kiinasta peräisin olevien silityslautojen kokonaistuontia koskeva täysimittainen vahinkoanalyysi. Kyseisessä tutkimuksessa komissio määritti, että muun muassa Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuonti polkumyynnillä oli aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä päätelmä, joka tehtiin perusasetuksen 3 artiklan säännösten mukaisesti, perustui Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevan kokonaistuonnin vaikutusten arviointiin; ainoastaan Since Hardwaren tuottamien silityslautojen tuonti ei kuulunut arvioinnin piiriin, koska niiden myynnin oli todettu tapahtuvan ilman polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(59)

Tässä tapauksessa oli kuitenkin jo ensimmäisen tutkimuksen yhteydessä tehty muun muassa Kiinasta peräisin olevien silityslautojen kokonaistuontia koskeva täysimittainen vahinkoanalyysi. Kyseisessä tutkimuksessa komissio määritti, että muun muassa Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuonti polkumyynnillä oli aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä päätelmä, joka tehtiin perusasetuksen 3 artiklan säännösten mukaisesti, perustui Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevan kokonaistuonnin vaikutusten arviointiin; ainoastaan Since Hardwaren tuottamien silityslautojen tuonti ei kuulunut arvioinnin piiriin, koska niiden myynnin oli todettu tapahtuvan ilman polkumyyntiä.

| (60) | Sen vuoksi tutkimusajanjaksolla sovellettiin polkumyyntitulleja kaikkeen kyseisistä maista tulevaan tuontiin (ainoastaan Since Hardwaren tuonti tapahtui tullitta). Koska unionin tuotannonala oli jo suojattu kyseisen tuonnin haitallisilta vaikutuksilta tutkimusajanjaksolla, oli mahdotonta suorittaa tavanomainen täysimääräinen vahinkoanalyysi. Siksi kehiteltiin tämän tutkimuksen erityispiirteisiin sovitettu erityinen toimintamalli, jossa toimielimet keskittyivät tiettyihin vahinkoa osoittaviin tekijöihin. Unionin tuotannonalalta pyydettiin tietoja lähinnä siitä, oliko Since Hardware alittanut sen hinnat, sekä sen hintojen kannattavuudesta. Lisäksi unionin tuotannonalaa kehotettiin toimittamaan mahdollisia muita tietoja, jotka sen näkemyksen mukaan osoittivat Since Hardwaren viennin unioniin aiheuttaneen unionin tuotannonalalle vahinkoa. |
| --- | --- |

(60)

Sen vuoksi tutkimusajanjaksolla sovellettiin polkumyyntitulleja kaikkeen kyseisistä maista tulevaan tuontiin (ainoastaan Since Hardwaren tuonti tapahtui tullitta). Koska unionin tuotannonala oli jo suojattu kyseisen tuonnin haitallisilta vaikutuksilta tutkimusajanjaksolla, oli mahdotonta suorittaa tavanomainen täysimääräinen vahinkoanalyysi. Siksi kehiteltiin tämän tutkimuksen erityispiirteisiin sovitettu erityinen toimintamalli, jossa toimielimet keskittyivät tiettyihin vahinkoa osoittaviin tekijöihin. Unionin tuotannonalalta pyydettiin tietoja lähinnä siitä, oliko Since Hardware alittanut sen hinnat, sekä sen hintojen kannattavuudesta. Lisäksi unionin tuotannonalaa kehotettiin toimittamaan mahdollisia muita tietoja, jotka sen näkemyksen mukaan osoittivat Since Hardwaren viennin unioniin aiheuttaneen unionin tuotannonalalle vahinkoa.

| (61) | Tässä yhteydessä komissio tutki i) Since Hardwaren tuottamien silityslautojen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kehityksen, ii) oliko kyseinen tuonti tapahtunut hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat, ja mikä oli unionin tuotannonalan hintojen kannattavuus sekä iii) mahdolliset muut unionin tuotannonalan toimittamat tiedot, jotka osoittavat Since Hardwaren viennin unioniin aiheuttaneen unionin tuotannonalalle vahinkoa, joka johtuu esimerkiksi asiakkaiden ja tilausten menettämisestä Since Hardwarelle, sekä unionin tuotannonalan unioniin suuntautuvan myynnin kannattavuuden tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(61)

Tässä yhteydessä komissio tutki i) Since Hardwaren tuottamien silityslautojen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kehityksen, ii) oliko kyseinen tuonti tapahtunut hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat, ja mikä oli unionin tuotannonalan hintojen kannattavuus sekä iii) mahdolliset muut unionin tuotannonalan toimittamat tiedot, jotka osoittavat Since Hardwaren viennin unioniin aiheuttaneen unionin tuotannonalalle vahinkoa, joka johtuu esimerkiksi asiakkaiden ja tilausten menettämisestä Since Hardwarelle, sekä unionin tuotannonalan unioniin suuntautuvan myynnin kannattavuuden tutkimusajanjaksolla.

1.2.   Unionin tuotannonalan määritelmä

| (62) | Valituksen esitti kolme unionin tuottajaa, jotka edustavat pääosaa silityslautojen tiedossa olevasta kokonaistuotannosta unionissa eli tässä tapauksessa noin 40 prosenttia arvioidusta unionin tuotannosta. Yksikään muu unionin tuottaja ei vastustanut tämän menettelyn vireillepanoa. |
| --- | --- |

(62)

Valituksen esitti kolme unionin tuottajaa, jotka edustavat pääosaa silityslautojen tiedossa olevasta kokonaistuotannosta unionissa eli tässä tapauksessa noin 40 prosenttia arvioidusta unionin tuotannosta. Yksikään muu unionin tuottaja ei vastustanut tämän menettelyn vireillepanoa.

| (63) | Kuten 14 kappaleessa todetaan, viidestä otantaa varten esitettyihin kysymyksiin vastanneesta unionin tuottajasta ainoastaan ne kolme, jotka tekivät valituksen, olivat osa unionin tuotannonalaa ensimmäisessä tutkimuksessa. Tämän tapauksen erityispiirteiden vuoksi kyselylomakkeet lähetettiin ainoastaan valituille kolmelle unionin tuottajalle, jotka myös olivat osa unionin tuotannonalaa ensimmäisessä tutkimuksessa, kuten edellä todetaan. |
| --- | --- |

(63)

Kuten 14 kappaleessa todetaan, viidestä otantaa varten esitettyihin kysymyksiin vastanneesta unionin tuottajasta ainoastaan ne kolme, jotka tekivät valituksen, olivat osa unionin tuotannonalaa ensimmäisessä tutkimuksessa. Tämän tapauksen erityispiirteiden vuoksi kyselylomakkeet lähetettiin ainoastaan valituille kolmelle unionin tuottajalle, jotka myös olivat osa unionin tuotannonalaa ensimmäisessä tutkimuksessa, kuten edellä todetaan.

1.3.   Unionin kulutus

| (64) | Unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella on ilmeistä, että silityslautojen kulutus unionissa on pysynyt suhteellisen vakaana asetuksen (EY) N:o 452/2007 julkaisemisen jälkeen, eli se on lisääntynyt vain hieman suhteessa unionin viimeisimmästä laajenemisesta johtuneeseen unionin kasvaneeseen väestöön. Arvioitu unionin kulutus oli näin ollen noin 8,5–9 miljoonaa yksikköä tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(64)

Unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella on ilmeistä, että silityslautojen kulutus unionissa on pysynyt suhteellisen vakaana asetuksen (EY) N:o 452/2007 julkaisemisen jälkeen, eli se on lisääntynyt vain hieman suhteessa unionin viimeisimmästä laajenemisesta johtuneeseen unionin kasvaneeseen väestöön. Arvioitu unionin kulutus oli näin ollen noin 8,5–9 miljoonaa yksikköä tarkastelujakson aikana.

1.4.   Unionin tuotanto

| (65) | Silityslautojen tuottajia on useassa jäsenvaltiossa, muun muassa Belgiassa, Tšekissä, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Puolassa, Portugalissa, Alankomaissa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Silityslautojen kokonaisvuosituotannoksi unionissa arvioidaan yli 5 miljoonaa yksikköä. |
| --- | --- |

(65)

Silityslautojen tuottajia on useassa jäsenvaltiossa, muun muassa Belgiassa, Tšekissä, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Puolassa, Portugalissa, Alankomaissa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Silityslautojen kokonaisvuosituotannoksi unionissa arvioidaan yli 5 miljoonaa yksikköä.

2.   Since Hardwarelta tuleva tuonti

2.1.   Tuonnin tilanne

| (66) | Kuten 25–57 kappaleessa kuvataan, tämä tutkimus on osoittanut, että Since Hardwarelta tuleva tuonti unionin markkinoille on tapahtunut polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(66)

Kuten 25–57 kappaleessa kuvataan, tämä tutkimus on osoittanut, että Since Hardwarelta tuleva tuonti unionin markkinoille on tapahtunut polkumyyntihinnoin.

2.2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä

| (67) | Tarkastelujaksolla Since Hardwaren vienti unioniin lisääntyi voimakkaasti; tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksoon mennessä kasvua oli 64 prosenttia. (9) Toisaalta muiden kiinalaisten ja ukrainalaisten tuottajien tuonti on vähentynyt jatkuvasti sen jälkeen, kun väliaikaiset tullit otettiin käyttöön vuonna 2006 (perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti annettaviin jäsenvaltioiden kertomuksiin perustuvat luottamukselliset tiedot):

  Since Hardwaren tuottamien silityslautojen tuontimäärä











  Indeksit luottamuksellisuussyistä | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 119 | 176 | 164 |
| Kiina (lukuun ottamatta Since Hardwarea) ja Ukraina | 100 | 94 | 87 | 83 |

(67)

Tarkastelujaksolla Since Hardwaren vienti unioniin lisääntyi voimakkaasti; tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksoon mennessä kasvua oli 64 prosenttia. (9) Toisaalta muiden kiinalaisten ja ukrainalaisten tuottajien tuonti on vähentynyt jatkuvasti sen jälkeen, kun väliaikaiset tullit otettiin käyttöön vuonna 2006 (perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti annettaviin jäsenvaltioiden kertomuksiin perustuvat luottamukselliset tiedot):

Since Hardwaren tuottamien silityslautojen tuontimäärä

Indeksit luottamuksellisuussyistä

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Since Hardware

100

119

176

164

Kiina (lukuun ottamatta Since Hardwarea) ja Ukraina

100

94

87

83

2.3.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus

| (68) | Koska unionin kulutus on pysynyt tarkastelujaksolla huomattavan vakaana lukuun ottamatta vuosien 2006 ja 2007 välillä tapahtunutta lievää kasvua, kuten 64 kappaleessa todetaan, Since Hardwaren markkinaosuus on kehittynyt samaan tapaan kuin sen edellä esitetyt myyntimäärät. On huomattava, että vuonna 2006 Since Hardwaren osuus EU:n markkinoista oli noin viidennes muiden kiinalaisten ja ukrainalaisten tuottajien yhteenlasketusta markkinaosuudesta; tutkimusajanjaksoon mennessä Since Hardwaren markkinaosuus sen sijaan oli lähes puolet kiinalaisten ja ukrainalaisten tuottajien yhteenlasketusta markkinaosuudesta. Sekä Since Hardwaren tuontimäärän että sen markkinaosuuden huomattava kasvu voidaan selittää sillä, että se oli ainoa kiinalainen tuottaja, jonka polkumyyntitulli oli nolla, ja siksi sen markkinamahdollisuudet tosiasiassa parantuivat sen jälkeen, kun väliaikaiset tullit otettiin käyttöön vuonna 2006. Sen vahvistaa myös yrityksen tuontimäärien selvästi poikkeava, myönteinen kehitys verrattuna muiden kiinalaisten ja ukrainalaisten tuottajien tuontimäärien heikkenevään suuntaukseen. Tarkastelujaksolla todettiinkin seuraava markkinaosuuksien päinvastainen kehittyminen:

  Since Hardwaren tuottamien silityslautojen tuonnin markkinaosuus











  Indeksit luottamuksellisuussyistä | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 113 | 166 | 155 |
| Kiina (lukuun ottamatta Since Hardwarea) ja Ukraina | 100 | 89 | 82 | 79 |

(68)

Koska unionin kulutus on pysynyt tarkastelujaksolla huomattavan vakaana lukuun ottamatta vuosien 2006 ja 2007 välillä tapahtunutta lievää kasvua, kuten 64 kappaleessa todetaan, Since Hardwaren markkinaosuus on kehittynyt samaan tapaan kuin sen edellä esitetyt myyntimäärät. On huomattava, että vuonna 2006 Since Hardwaren osuus EU:n markkinoista oli noin viidennes muiden kiinalaisten ja ukrainalaisten tuottajien yhteenlasketusta markkinaosuudesta; tutkimusajanjaksoon mennessä Since Hardwaren markkinaosuus sen sijaan oli lähes puolet kiinalaisten ja ukrainalaisten tuottajien yhteenlasketusta markkinaosuudesta. Sekä Since Hardwaren tuontimäärän että sen markkinaosuuden huomattava kasvu voidaan selittää sillä, että se oli ainoa kiinalainen tuottaja, jonka polkumyyntitulli oli nolla, ja siksi sen markkinamahdollisuudet tosiasiassa parantuivat sen jälkeen, kun väliaikaiset tullit otettiin käyttöön vuonna 2006. Sen vahvistaa myös yrityksen tuontimäärien selvästi poikkeava, myönteinen kehitys verrattuna muiden kiinalaisten ja ukrainalaisten tuottajien tuontimäärien heikkenevään suuntaukseen. Tarkastelujaksolla todettiinkin seuraava markkinaosuuksien päinvastainen kehittyminen:

Since Hardwaren tuottamien silityslautojen tuonnin markkinaosuus

Indeksit luottamuksellisuussyistä

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Since Hardware

100

113

166

155

Kiina (lukuun ottamatta Since Hardwarea) ja Ukraina

100

89

82

79

| (69) | Edellä olevista taulukoista käy selvästi ilmi, että Since Hardware onnistui lisäämään tuontimääriään ja markkinaosuuttaan merkittävästi. (10) |
| --- | --- |

(69)

Edellä olevista taulukoista käy selvästi ilmi, että Since Hardware onnistui lisäämään tuontimääriään ja markkinaosuuttaan merkittävästi. (10)

| (70) | Lisäksi unionin tuotannonala on väittänyt menettäneensä lukuisia asiakastoimeksiantoja Since Hardwarelle viime vuosina. Onkin saatu selkeitä osoituksia siitä, että monet tärkeät unionin tuotannonalan asiakkaat ovat vaihtaneet toimittajaa ja hankkineet aiempaa enemmän tuotteita Since Hardwarelta ja vähemmän unionin tuotannonalalta. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi unionin tuotannonala on väittänyt menettäneensä lukuisia asiakastoimeksiantoja Since Hardwarelle viime vuosina. Onkin saatu selkeitä osoituksia siitä, että monet tärkeät unionin tuotannonalan asiakkaat ovat vaihtaneet toimittajaa ja hankkineet aiempaa enemmän tuotteita Since Hardwarelta ja vähemmän unionin tuotannonalalta.

| (71) | Esimerkiksi komission ensimmäisessä tutkimuksessa kokoamien tietojen mukaan eräs unionin tuottaja myi suuren määrän osia eräälle asiakkaalle unionissa ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (2005), kun taas tässä tutkimuksessa tuottaja ilmoitti myyneensä samalle asiakkaalle huomattavasti vähemmän (10–30 prosenttia aiemmasta määrästä) tämän tutkimusajanjakson aikana. Since Hardware sitä vastoin myi kyseiselle unionissa olevalle asiakkaalle vähän osia ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, mutta paljon enemmän (300–500 prosenttia aiempaan määrään verrattuna) tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(71)

Esimerkiksi komission ensimmäisessä tutkimuksessa kokoamien tietojen mukaan eräs unionin tuottaja myi suuren määrän osia eräälle asiakkaalle unionissa ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (2005), kun taas tässä tutkimuksessa tuottaja ilmoitti myyneensä samalle asiakkaalle huomattavasti vähemmän (10–30 prosenttia aiemmasta määrästä) tämän tutkimusajanjakson aikana. Since Hardware sitä vastoin myi kyseiselle unionissa olevalle asiakkaalle vähän osia ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, mutta paljon enemmän (300–500 prosenttia aiempaan määrään verrattuna) tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksolla.

| (72) | Komission ensimmäisessä tutkimuksessa kokoamat tiedot osoittavat myös, että erään unionin tuottajan myynti eräälle toiselle asiakkaalle unionissa ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla väheni huomattavasti (30–50 prosenttia) tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. Sitä vastoin Since Hardware myös tässä tapauksessa myi kyseiselle asiakkaalle huomattavan määrän tuotteita tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, vaikka se ei ollut myynyt sille mitään ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. Since Hardwaren myymä määrä on 60–80 prosenttia siitä määrästä, jolla unionin tuottajan myynti kyseiselle asiakkaalle väheni ensimmäisen tutkimuksen ja tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksojen välillä. |
| --- | --- |

(72)

Komission ensimmäisessä tutkimuksessa kokoamat tiedot osoittavat myös, että erään unionin tuottajan myynti eräälle toiselle asiakkaalle unionissa ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla väheni huomattavasti (30–50 prosenttia) tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. Sitä vastoin Since Hardware myös tässä tapauksessa myi kyseiselle asiakkaalle huomattavan määrän tuotteita tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, vaikka se ei ollut myynyt sille mitään ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. Since Hardwaren myymä määrä on 60–80 prosenttia siitä määrästä, jolla unionin tuottajan myynti kyseiselle asiakkaalle väheni ensimmäisen tutkimuksen ja tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksojen välillä.

2.4.   Hinnan alittavuus

| (73) | Hinnan alittavuuden tarkastelemista varten Since Hardwaren tuontihintoja verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskihintojen perusteella tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin CIF yhteisön rajalla -hintoihin, joihin oli lisätty sovellettavat tullit. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja on tarvittaessa oikaistu, ja niistä on ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset. |
| --- | --- |

(73)

Hinnan alittavuuden tarkastelemista varten Since Hardwaren tuontihintoja verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskihintojen perusteella tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin CIF yhteisön rajalla -hintoihin, joihin oli lisätty sovellettavat tullit. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja on tarvittaessa oikaistu, ja niistä on ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset.

| (74) | Since Hardwaren osalta todettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan hinnasta on 16,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(74)

Since Hardwaren osalta todettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan hinnasta on 16,1 prosenttia.

| (75) | Huomattakoon, että unionin tuotannonalan hinnat todettiin yleisesti tappiollisiksi tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(75)

Huomattakoon, että unionin tuotannonalan hinnat todettiin yleisesti tappiollisiksi tutkimusajanjaksolla.

3.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (76) | Edellä mainitut seikat osoittavat, että unionin tuotannonala kärsii vahinkoa, joka johtuu Since Hardwaren unionin markkinoilla polkumyynnillä myymistä määristä, jotka unionin tuotannonala muussa tapauksessa olisi saattanut toimittaa. |
| --- | --- |

(76)

Edellä mainitut seikat osoittavat, että unionin tuotannonala kärsii vahinkoa, joka johtuu Since Hardwaren unionin markkinoilla polkumyynnillä myymistä määristä, jotka unionin tuotannonala muussa tapauksessa olisi saattanut toimittaa.

E.   SYY-YHTEYS

| (77) | Kuten edellä osoitetaan, Since Hardware tarjosi tuotteitaan tutkimusajanjaksolla selkeästi polkumyyntihinnoilla, jotka alittivat varteenotettavasti unionin tuotannonalan hinnat. Sen seurauksena yritys onnistui myymään tutkimusajanjaksolla määriä, jotka olivat huomattavasti suuremmat kuin esimerkiksi vuosina 2005 tai 2006. Näin ollen Since Hardware aiheutti edellä todetun vahingon. |
| --- | --- |

(77)

Kuten edellä osoitetaan, Since Hardware tarjosi tuotteitaan tutkimusajanjaksolla selkeästi polkumyyntihinnoilla, jotka alittivat varteenotettavasti unionin tuotannonalan hinnat. Sen seurauksena yritys onnistui myymään tutkimusajanjaksolla määriä, jotka olivat huomattavasti suuremmat kuin esimerkiksi vuosina 2005 tai 2006. Näin ollen Since Hardware aiheutti edellä todetun vahingon.

| (78) | Yksi tuoja totesi, että Since Hardwaren silityslautojen suuri määrä unionin markkinoilla johtui pikemminkin euron ja dollarin vaihtokurssista kuin polkumyyntikäytännöstä. Jos näin olisi ollut, kaikki US-dollareina laskutettu tuonti olisi hyötynyt kilpailussa euroina laskutettujen tavaroiden kanssa. Kuten johdanto-osan 67 ja 68 kappaleessa todetaan, muilta kiinalaisilta ja ukrainalaisilta tuottajilta tuleva tuonti, joka myös myydään US-dollareina, kuitenkin väheni jatkuvasti vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä eli ajanjaksona, jolloin euron ja dollarin vaihtokurssi vaihteli ajoittain, kun taas Since Hardwarelta tuleva tuonti lisääntyi huomattavasti koko saman ajanjakson. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(78)

Yksi tuoja totesi, että Since Hardwaren silityslautojen suuri määrä unionin markkinoilla johtui pikemminkin euron ja dollarin vaihtokurssista kuin polkumyyntikäytännöstä. Jos näin olisi ollut, kaikki US-dollareina laskutettu tuonti olisi hyötynyt kilpailussa euroina laskutettujen tavaroiden kanssa. Kuten johdanto-osan 67 ja 68 kappaleessa todetaan, muilta kiinalaisilta ja ukrainalaisilta tuottajilta tuleva tuonti, joka myös myydään US-dollareina, kuitenkin väheni jatkuvasti vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä eli ajanjaksona, jolloin euron ja dollarin vaihtokurssi vaihteli ajoittain, kun taas Since Hardwarelta tuleva tuonti lisääntyi huomattavasti koko saman ajanjakson. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (79) | Muita huomautuksia ei esitetty. Sen vuoksi päätellään, että sellaisia tekijöitä ei voida havaita, jotka poistaisivat syy-yhteyden Since Hardwarelta tulevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja edellä todetun vahinkoon osallisuuden välillä. |
| --- | --- |

(79)

Muita huomautuksia ei esitetty. Sen vuoksi päätellään, että sellaisia tekijöitä ei voida havaita, jotka poistaisivat syy-yhteyden Since Hardwarelta tulevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja edellä todetun vahinkoon osallisuuden välillä.

F.   UNIONIN ETU

| (80) | Kuten 15 kappaleessa todetaan, yksi ammatillinen järjestö toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Lisäksi yhteistyössä toimineita unionin tuottajia ja tuojia pyydettiin esittämään näkökantansa siihen, muuttaisiko mahdollisen Since Hardwareen sovellettavan polkumyyntitullin käyttöönotto unionin etua koskevaa päätelmää, joka esitetään asetuksen (EY) N:o 452/2007 johdanto-osan 51–62 kappaleessa. |
| --- | --- |

(80)

Kuten 15 kappaleessa todetaan, yksi ammatillinen järjestö toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Lisäksi yhteistyössä toimineita unionin tuottajia ja tuojia pyydettiin esittämään näkökantansa siihen, muuttaisiko mahdollisen Since Hardwareen sovellettavan polkumyyntitullin käyttöönotto unionin etua koskevaa päätelmää, joka esitetään asetuksen (EY) N:o 452/2007 johdanto-osan 51–62 kappaleessa.

| (81) | Unionin tuottajien mukaan Since Hardwareen sovellettavan polkumyyntitullin käyttöönotto ei muuttaisi asetuksessa (EY) N:o 452/2007 vahvistettuja unionin etua koskevia päätelmiä. |
| --- | --- |

(81)

Unionin tuottajien mukaan Since Hardwareen sovellettavan polkumyyntitullin käyttöönotto ei muuttaisi asetuksessa (EY) N:o 452/2007 vahvistettuja unionin etua koskevia päätelmiä.

| (82) | Yhteistyössä toiminut ammatillinen järjestö totesi, että Since Hardwareen sovellettavan polkumyyntitullin käyttöönotolla olisi yleensä kielteinen vaikutus asianomaisten tuojien ja vähittäismyyjien sekä jakelijoiden kannattavuuteen. Kyseisen ammatillisen järjestön mukaan sen jäsenet – joihin kuuluu myös suuria vähittäiskauppoja – ovat kuitenkin vahvistaneet, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on sellainen, että esimerkiksi polkumyyntitoimenpiteistä johtuvat hinnan nousut on mahdollista siirtää sen hintaan vaikuttamatta merkittävästi kuluttajien mielipiteeseen. Näin ollen ei esitetty konkreettisia tekijöitä, jotka olisivat muuttaneet edellä mainituissa kahdessa asetuksessa vahvistettuja unionin etua koskevia päätelmiä. |
| --- | --- |

(82)

Yhteistyössä toiminut ammatillinen järjestö totesi, että Since Hardwareen sovellettavan polkumyyntitullin käyttöönotolla olisi yleensä kielteinen vaikutus asianomaisten tuojien ja vähittäismyyjien sekä jakelijoiden kannattavuuteen. Kyseisen ammatillisen järjestön mukaan sen jäsenet – joihin kuuluu myös suuria vähittäiskauppoja – ovat kuitenkin vahvistaneet, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on sellainen, että esimerkiksi polkumyyntitoimenpiteistä johtuvat hinnan nousut on mahdollista siirtää sen hintaan vaikuttamatta merkittävästi kuluttajien mielipiteeseen. Näin ollen ei esitetty konkreettisia tekijöitä, jotka olisivat muuttaneet edellä mainituissa kahdessa asetuksessa vahvistettuja unionin etua koskevia päätelmiä.

| (83) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Since Hardwareen sovellettavan polkumyyntitullin käyttöönotto ei muuttaisi olennaisesti unionin etua koskevia päätelmiä, jotka esitetään asetuksen (EY) N:o 452/2007 johdanto-osan 51–62 kappaleessa. Syitä, joiden vuoksi tätä analyysiä ei voitaisi soveltaa soveltuvin osin Since Hardwarea koskevan polkumyyntitullin käyttöönottoon, ei esitetty. |
| --- | --- |

(83)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Since Hardwareen sovellettavan polkumyyntitullin käyttöönotto ei muuttaisi olennaisesti unionin etua koskevia päätelmiä, jotka esitetään asetuksen (EY) N:o 452/2007 johdanto-osan 51–62 kappaleessa. Syitä, joiden vuoksi tätä analyysiä ei voitaisi soveltaa soveltuvin osin Since Hardwarea koskevan polkumyyntitullin käyttöönottoon, ei esitetty.

G.   PÄÄTELMISTÄ ILMOITTAMISEN JÄLKEEN OSAPUOLILTA SAADUT HUOMAUTUKSET

| (84) | Sekä unionin tuotannonala että Since Hardware esittivät näkökantojaan kirjallisesti ja suullisesti sen jälkeen, kun lopullisista päätelmistä oli ilmoitettu. Unionin tuotannonala hyväksyy ilmoitetut päätelmät. Since Hardwaren esittämät näkökannat tutkittiin, mutta mikään niistä ei antanut aihetta muuttaa edellä esitettyjä päätelmiä. Keskeisimmät Since Hardwaren esittämät väitteet esitetään jäljempänä. |
| --- | --- |

(84)

Sekä unionin tuotannonala että Since Hardware esittivät näkökantojaan kirjallisesti ja suullisesti sen jälkeen, kun lopullisista päätelmistä oli ilmoitettu. Unionin tuotannonala hyväksyy ilmoitetut päätelmät. Since Hardwaren esittämät näkökannat tutkittiin, mutta mikään niistä ei antanut aihetta muuttaa edellä esitettyjä päätelmiä. Keskeisimmät Since Hardwaren esittämät väitteet esitetään jäljempänä.

| (85) | Since Hardware esitti uudelleen aikaisemmat väitteensä siitä, että yhteen yritykseen kohdistuvan alkuperäisen tutkimuksen vireillepano olisi laitonta ja että markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät olisivat virheellisiä. Nämä väitteet on kuvattu ja kumottu johdanto-osan kappaleissa 6–10 ja 36–44. Ensiksi mainitusta seikasta Since Hardware esitti muun muassa seuraavat näkökohdat (useat niistä esitettiin kuulemisen yhteydessä), joista voidaan todeta seuraavaa: |
| --- | --- |

(85)

Since Hardware esitti uudelleen aikaisemmat väitteensä siitä, että yhteen yritykseen kohdistuvan alkuperäisen tutkimuksen vireillepano olisi laitonta ja että markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät olisivat virheellisiä. Nämä väitteet on kuvattu ja kumottu johdanto-osan kappaleissa 6–10 ja 36–44. Ensiksi mainitusta seikasta Since Hardware esitti muun muassa seuraavat näkökohdat (useat niistä esitettiin kuulemisen yhteydessä), joista voidaan todeta seuraavaa:

| (86) | i) | Since Hardware väitti, että perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan viimeisellä virkkeellä ei panna täytäntöön mitään WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen määräystä, eivätkä WTO:n paneelin mahdollisesti tekemät havainnot sen vuoksi voi vaikuttaa siihen. Toimielimiä ei 9 artiklan 3 kohdassa kuitenkaan velvoiteta tekemään tarkastelua niitä yrityksiä koskevien polkumyyntiväitteiden tutkimiseksi, joiden osalta polkumyynnin on alkuperäisessä tutkimuksessa todettu olevan vähimmäistasoa tai polkumyyntiä ei ole todettu. Siinä ainoastaan annetaan mahdollisuus siihen, että kyseisiä yrityksiä ”voidaan” tutkia perusasetuksen 11 artiklan nojalla tehtävässä myöhemmässä tarkastelussa. On kuitenkin selvää, että kyseisen säännöksen antamisen jälkeen on WHO:n riitojenratkaisuelimen raportissa todettu, että näin toimiminen olisi ristiriidassa WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen kanssa. Sen vuoksi toimielinten on mahdollista ja niillä on velvollisuus (11) turvautua ”voida”-verbin tarjoamaan joustoon ja jättää tekemättä tutkimus kyseisiä väitteitä tutkittaessa. Samaan johtopäätökseen on tultu jo ainakin yhdessä aikaisemmassa tutkimuksessa. (12) |
| --- | --- | --- |

(86)

i)

Since Hardware väitti, että perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan viimeisellä virkkeellä ei panna täytäntöön mitään WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen määräystä, eivätkä WTO:n paneelin mahdollisesti tekemät havainnot sen vuoksi voi vaikuttaa siihen. Toimielimiä ei 9 artiklan 3 kohdassa kuitenkaan velvoiteta tekemään tarkastelua niitä yrityksiä koskevien polkumyyntiväitteiden tutkimiseksi, joiden osalta polkumyynnin on alkuperäisessä tutkimuksessa todettu olevan vähimmäistasoa tai polkumyyntiä ei ole todettu. Siinä ainoastaan annetaan mahdollisuus siihen, että kyseisiä yrityksiä ”voidaan” tutkia perusasetuksen 11 artiklan nojalla tehtävässä myöhemmässä tarkastelussa. On kuitenkin selvää, että kyseisen säännöksen antamisen jälkeen on WHO:n riitojenratkaisuelimen raportissa todettu, että näin toimiminen olisi ristiriidassa WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen kanssa. Sen vuoksi toimielinten on mahdollista ja niillä on velvollisuus (11) turvautua ”voida”-verbin tarjoamaan joustoon ja jättää tekemättä tutkimus kyseisiä väitteitä tutkittaessa. Samaan johtopäätökseen on tultu jo ainakin yhdessä aikaisemmassa tutkimuksessa. (12)

| (87) | ii) | Since Hardware esitti uudelleen näkemyksensä, jonka mukaan yhteen yritykseen kohdistuva alkuperäinen tutkimus ei ole perusasetuksen nojalla mahdollinen. Sen lisäksi, mitä asiasta on sanottu 7 ja 8 kappaleessa, voidaan todeta seuraavaa: On totta, että monet Since Hardwaren mainitsemista säännöksistä on muotoiltu siten, että se kuvastaa tavanomaista tilannetta eli siten, että alkuperäinen tutkimus tehdään koko maata koskien. Since Hardware ei kuitenkaan ole pystynyt osoittamaan yhtään säännöstä, jolla kielletään vain yhteen yritykseen kohdistuvan alkuperäisen tutkimuksen tekeminen tämän tapauksen kaltaisissa erityisissä olosuhteissa. |
| --- | --- | --- |

(87)

ii)

Since Hardware esitti uudelleen näkemyksensä, jonka mukaan yhteen yritykseen kohdistuva alkuperäinen tutkimus ei ole perusasetuksen nojalla mahdollinen. Sen lisäksi, mitä asiasta on sanottu 7 ja 8 kappaleessa, voidaan todeta seuraavaa: On totta, että monet Since Hardwaren mainitsemista säännöksistä on muotoiltu siten, että se kuvastaa tavanomaista tilannetta eli siten, että alkuperäinen tutkimus tehdään koko maata koskien. Since Hardware ei kuitenkaan ole pystynyt osoittamaan yhtään säännöstä, jolla kielletään vain yhteen yritykseen kohdistuvan alkuperäisen tutkimuksen tekeminen tämän tapauksen kaltaisissa erityisissä olosuhteissa.

| (88) | iii) | Since Hardware väitti, että asetuksessa (EY) N:o 1515/2001 sallitaan voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden saattaminen WTO:n riitojenratkaisuelimen päätösten mukaisiksi mutta ei muuta. Tämä tarkoittaa ensinnäkin sitä, että Since Hardware ei vastusta asetuksen (EY) N:o 1515/2001 1 artiklaa, jolla Since Hardware suljetaan virallisesti asetuksen (EY) N:o 452/2007 soveltamisalan ulkopuolelle tavalla, josta käy selväksi, että kyseiseltä yritykseltä tulevaan tuontiin ei sovelleta tulleja mainitun asetuksen perusteella. Mitä tulee Since Hardwaren väitteeseen, jonka mukaan asetuksessa (EY) N:o 1515/2001 ei sallita mitään muuta, on syytä korostaa, että kyseinen asetus perustuu perusasetukseen. Se perustuu ennen kaikkea siihen, että kyseisessä asetuksessa ei ole säännöstä, joka kieltäisi alkuperäisen tutkimuksen tekemisen vain yhden yrityksen osalta tämän tapauksen kaltaisissa erityisolosuhteissa, kuten edellä selitetään. Tietyt ilmoituksessa käytetyt ilmaukset, jotka ovat saattaneet aiheuttaa asian suhteen epäselvyyttä, kuten Since Hardware esitti, on nyt poistettu. |
| --- | --- | --- |

(88)

iii)

Since Hardware väitti, että asetuksessa (EY) N:o 1515/2001 sallitaan voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden saattaminen WTO:n riitojenratkaisuelimen päätösten mukaisiksi mutta ei muuta. Tämä tarkoittaa ensinnäkin sitä, että Since Hardware ei vastusta asetuksen (EY) N:o 1515/2001 1 artiklaa, jolla Since Hardware suljetaan virallisesti asetuksen (EY) N:o 452/2007 soveltamisalan ulkopuolelle tavalla, josta käy selväksi, että kyseiseltä yritykseltä tulevaan tuontiin ei sovelleta tulleja mainitun asetuksen perusteella. Mitä tulee Since Hardwaren väitteeseen, jonka mukaan asetuksessa (EY) N:o 1515/2001 ei sallita mitään muuta, on syytä korostaa, että kyseinen asetus perustuu perusasetukseen. Se perustuu ennen kaikkea siihen, että kyseisessä asetuksessa ei ole säännöstä, joka kieltäisi alkuperäisen tutkimuksen tekemisen vain yhden yrityksen osalta tämän tapauksen kaltaisissa erityisolosuhteissa, kuten edellä selitetään. Tietyt ilmoituksessa käytetyt ilmaukset, jotka ovat saattaneet aiheuttaa asian suhteen epäselvyyttä, kuten Since Hardware esitti, on nyt poistettu.

| (89) | iv) | Since Hardware väitti, että sitä kohdellaan syrjivästi, koska sen mielestä WTO:n valituselimen raportin olisi sovellettava myös niihin yrityksiin, joille määritettiin nollatulli tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Tähän liittyen voidaan tärkeimpänä seikkana todeta, että WTO:n valituselimen raportti ei yksinkertaisesti koske kyseistä tilannetta. Nämä yritykset ovat siksi eri tilanteessa. |
| --- | --- | --- |

(89)

iv)

Since Hardware väitti, että sitä kohdellaan syrjivästi, koska sen mielestä WTO:n valituselimen raportin olisi sovellettava myös niihin yrityksiin, joille määritettiin nollatulli tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Tähän liittyen voidaan tärkeimpänä seikkana todeta, että WTO:n valituselimen raportti ei yksinkertaisesti koske kyseistä tilannetta. Nämä yritykset ovat siksi eri tilanteessa.

| (90) | v) | Since Hardware väitti, että komissio tosiasiassa tarkasteli uudelleen sen nollatullia. Tätä näkemystä ei voida hyväksyä. Päinvastoin kuin Since Hardware väittää, edellä kuvatussa vahinkoanalyysissä ei pelkästään vahvistettu, että ensimmäisessä tutkimuksessa todettiin vahinkoa aiheutuneen. Sen sijaan siinä keskitytään Since Hardwaren toimintatavasta kyseisen tutkimuksen jälkeen unionin tuotannonalalle aiheutuneisiin vahingollisiin vaikutuksiin ottaen samalla huomioon, että tavanomainen vahinkoanalyysi ei tässä tapauksessa ole mahdollinen. Toiseksi se, että tullin voimassaolo päättyy tavanomaista viiden vuoden ajanjaksoa aikaisemmin, ei tarkoita sitä, että tutkimus olisi tosiasiassa uudelleentarkastelu. Monissa tutkimuksissa on eri syistä käytetty alle viiden vuoden pituisia jaksoja. Tässä tapauksessa toimielimet katsovat, että vaikka toisaalta Since Hardwarelle ei saa koitua hyötyä polkumyynnin aloittamisesta ensimmäisen tutkimuksen jälkeen, se ei myöskään saa joutua kärsimään aiheettomista kielteisistä vaikutuksista. Jos esimerkiksi asetuksen (EY) N:o 452/2007 mukaisten toimenpiteiden päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä ei esitetä, tuntuisi syrjivältä jatkaa Since Hardwarea koskevan tullin kantamista mainitun asetuksen voimassaolon päätyttyä. |
| --- | --- | --- |

(90)

v)

Since Hardware väitti, että komissio tosiasiassa tarkasteli uudelleen sen nollatullia. Tätä näkemystä ei voida hyväksyä. Päinvastoin kuin Since Hardware väittää, edellä kuvatussa vahinkoanalyysissä ei pelkästään vahvistettu, että ensimmäisessä tutkimuksessa todettiin vahinkoa aiheutuneen. Sen sijaan siinä keskitytään Since Hardwaren toimintatavasta kyseisen tutkimuksen jälkeen unionin tuotannonalalle aiheutuneisiin vahingollisiin vaikutuksiin ottaen samalla huomioon, että tavanomainen vahinkoanalyysi ei tässä tapauksessa ole mahdollinen. Toiseksi se, että tullin voimassaolo päättyy tavanomaista viiden vuoden ajanjaksoa aikaisemmin, ei tarkoita sitä, että tutkimus olisi tosiasiassa uudelleentarkastelu. Monissa tutkimuksissa on eri syistä käytetty alle viiden vuoden pituisia jaksoja. Tässä tapauksessa toimielimet katsovat, että vaikka toisaalta Since Hardwarelle ei saa koitua hyötyä polkumyynnin aloittamisesta ensimmäisen tutkimuksen jälkeen, se ei myöskään saa joutua kärsimään aiheettomista kielteisistä vaikutuksista. Jos esimerkiksi asetuksen (EY) N:o 452/2007 mukaisten toimenpiteiden päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä ei esitetä, tuntuisi syrjivältä jatkaa Since Hardwarea koskevan tullin kantamista mainitun asetuksen voimassaolon päätyttyä.

| (91) | vi) | Since Hardware väitti, että sen oikeuksia on loukattu valitsemalla alkuperäisen tutkimuksen tekeminen, koska jos sitä olisi tutkittu uudelleentarkastelussa, olisi sovellettu perusasetuksen 11 artiklan 9 kohtaa (velvollisuus käyttää uudelleentarkastelussa samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa). Since Hardware ei kuitenkaan ole tuonut esiin yhtään sellaista seikkaa, jonka osalta toimielimet olisivat käyttäneet eri menetelmää kuin ensimmäisessä tutkimuksessa. Vaikka Since Hardware pystyisi osoittamaan eri menetelmän käytön, se johtuisi siitä, että WTO:n valituselimen raportti johtaa päätelmään, jonka mukaan toimielinten velvollisuutena oli käyttää Since Hardwarea vastaan esitettyjen väitteiden tutkimiseen muuta tapaa kuin uudelleentarkastelua. |
| --- | --- | --- |

(91)

vi)

Since Hardware väitti, että sen oikeuksia on loukattu valitsemalla alkuperäisen tutkimuksen tekeminen, koska jos sitä olisi tutkittu uudelleentarkastelussa, olisi sovellettu perusasetuksen 11 artiklan 9 kohtaa (velvollisuus käyttää uudelleentarkastelussa samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa). Since Hardware ei kuitenkaan ole tuonut esiin yhtään sellaista seikkaa, jonka osalta toimielimet olisivat käyttäneet eri menetelmää kuin ensimmäisessä tutkimuksessa. Vaikka Since Hardware pystyisi osoittamaan eri menetelmän käytön, se johtuisi siitä, että WTO:n valituselimen raportti johtaa päätelmään, jonka mukaan toimielinten velvollisuutena oli käyttää Since Hardwarea vastaan esitettyjen väitteiden tutkimiseen muuta tapaa kuin uudelleentarkastelua.

| (92) | vii) | Since Hardware esitti vielä, että toimielinten olisi pitänyt tutkia sitä vastaan esitetyt väitteet uudelleentarkastelulla ja sitten – jos sille olisi määrätty tulli ja Kiina olisi onnistunut kumoamaan sen WTO:n riitojenratkaisumenettelyllä – mahdollisesti poistaa kyseinen tulli. Olisi kuitenkin selvästi sopimatonta tietoisesti rikkoa WTO:n sääntöjä, kun on olemassa perusasetuksen mukainen tutkintamenetelmä, jota voidaan tulkita WTO:n sääntöjen perusteella, kuten tässä tapauksessa oli. Lisäksi on selvää – sanotun vaikuttamatta tällaisten väitteiden hyväksyttävyyteen – että asianomaiset yritykset voisivat sellaisen toiminnan perusteella esittää toimielimille korvausvaateita. |
| --- | --- | --- |

(92)

vii)

Since Hardware esitti vielä, että toimielinten olisi pitänyt tutkia sitä vastaan esitetyt väitteet uudelleentarkastelulla ja sitten – jos sille olisi määrätty tulli ja Kiina olisi onnistunut kumoamaan sen WTO:n riitojenratkaisumenettelyllä – mahdollisesti poistaa kyseinen tulli. Olisi kuitenkin selvästi sopimatonta tietoisesti rikkoa WTO:n sääntöjä, kun on olemassa perusasetuksen mukainen tutkintamenetelmä, jota voidaan tulkita WTO:n sääntöjen perusteella, kuten tässä tapauksessa oli. Lisäksi on selvää – sanotun vaikuttamatta tällaisten väitteiden hyväksyttävyyteen – että asianomaiset yritykset voisivat sellaisen toiminnan perusteella esittää toimielimille korvausvaateita.

| (93) | Markkinatalouskohtelua koskevien havaintojen osalta Since Hardware väitti, että sille koitui kohtuuton rasite sen todistamisesta, että se täytti markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytykset etenkin kun oli kyse valtion puuttumisesta yrityksen käyttämän tärkeimmän raaka-aineen hintoihin. Markkinatalouskohtelu on kuitenkin poikkeus yleiseen sääntöön, ja kaikki yleisestä säännöstä poikkeamiset on tulkittava tiukasti. Markkinatalouskohtelu voidaan myöntää ainoastaan, jos voidaan osoittaa, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja toimii markkinatalousolosuhteissa. Kuten 40 kappaleessa todetaan, todistustaakka on sillä vientiä harjoittavalla tuottajalla, joka haluaa hyötyä markkinatalousasemasta. Asiaa koskevaan pyyntöön on sisällyttävä riittävät todisteet. Komissiolla ei ole velvollisuutta näyttää toteen, että vientiä harjoittava tuottaja ei täytä markkinatalouskohtelun edellytyksiä. Komission on arvioitava, riittääkö vientiä harjoittavan tuottajan toimittama näyttö osoittamaan sen, että markkinatalouskohtelun edellytykset täyttyvät. Koska komissio totesi useiden tekijöiden viittaavan siihen, että valtio puuttuu merkittävästi suurimpien tuotantopanosten kustannuksiin, on yrityksen tehtävä osoittaa, että tällaista valtion puuttumista ei esiinny ja/tai että se ei vaikuta yrityksessä tehtäviin päätöksiin (perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäinen edellytys). Kuten 34 ja 43 kappaleessa todetaan, Since Hardware ei kuitenkaan ole pystynyt osoittamaan täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisen toisen edellytyksen, joka koskee kirjanpitoa ja jonka osoittamisesta yritys on väittänyt sille koituvan kohtuutonta rasitetta. |
| --- | --- |

(93)

Markkinatalouskohtelua koskevien havaintojen osalta Since Hardware väitti, että sille koitui kohtuuton rasite sen todistamisesta, että se täytti markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytykset etenkin kun oli kyse valtion puuttumisesta yrityksen käyttämän tärkeimmän raaka-aineen hintoihin. Markkinatalouskohtelu on kuitenkin poikkeus yleiseen sääntöön, ja kaikki yleisestä säännöstä poikkeamiset on tulkittava tiukasti. Markkinatalouskohtelu voidaan myöntää ainoastaan, jos voidaan osoittaa, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja toimii markkinatalousolosuhteissa. Kuten 40 kappaleessa todetaan, todistustaakka on sillä vientiä harjoittavalla tuottajalla, joka haluaa hyötyä markkinatalousasemasta. Asiaa koskevaan pyyntöön on sisällyttävä riittävät todisteet. Komissiolla ei ole velvollisuutta näyttää toteen, että vientiä harjoittava tuottaja ei täytä markkinatalouskohtelun edellytyksiä. Komission on arvioitava, riittääkö vientiä harjoittavan tuottajan toimittama näyttö osoittamaan sen, että markkinatalouskohtelun edellytykset täyttyvät. Koska komissio totesi useiden tekijöiden viittaavan siihen, että valtio puuttuu merkittävästi suurimpien tuotantopanosten kustannuksiin, on yrityksen tehtävä osoittaa, että tällaista valtion puuttumista ei esiinny ja/tai että se ei vaikuta yrityksessä tehtäviin päätöksiin (perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäinen edellytys). Kuten 34 ja 43 kappaleessa todetaan, Since Hardware ei kuitenkaan ole pystynyt osoittamaan täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisen toisen edellytyksen, joka koskee kirjanpitoa ja jonka osoittamisesta yritys on väittänyt sille koituvan kohtuutonta rasitetta.

| (94) | Edellisten lisäksi Since Hardware esitti kaksi uutta väitettä lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa. Ensiksi Since Hardware väitti, että normaaliarvo olisi pitänyt oikaista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti, koska raaka-aineet (terästuotteet) Kiinassa ovat halvempia kuin vertailumaan markkinoilla. Väitettä ei voida hyväksyä. On muistettava, että Since Hardwarelle ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Näin ollen normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella. Tämä tarkoittaa väistämättä sitä, että Kiinan hintoja ja kustannuksia pidetään epäluotettavina normaaliarvon määrittämistä varten, joten niitä ei saa käyttää normaaliarvon määrittämiseen tai oikaisemiseen. Lisäksi todetaan, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan nojalla tehtävää oikaisua, jota Since Hardware vaatii, ei voida tehdä, jos ei ole osoitettu, että asiakkaat maksavat jatkuvasti eri hintoja samankaltaisesta tuotteesta kotimarkkinoilla – tässä tapauksessa vertailumaan markkinoilla – raaka-aineen hintaerojen vuoksi. Since Hardware ei ole osoittanut tällaista hintaeroa. |
| --- | --- |

(94)

Edellisten lisäksi Since Hardware esitti kaksi uutta väitettä lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa. Ensiksi Since Hardware väitti, että normaaliarvo olisi pitänyt oikaista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti, koska raaka-aineet (terästuotteet) Kiinassa ovat halvempia kuin vertailumaan markkinoilla. Väitettä ei voida hyväksyä. On muistettava, että Since Hardwarelle ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Näin ollen normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella. Tämä tarkoittaa väistämättä sitä, että Kiinan hintoja ja kustannuksia pidetään epäluotettavina normaaliarvon määrittämistä varten, joten niitä ei saa käyttää normaaliarvon määrittämiseen tai oikaisemiseen. Lisäksi todetaan, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan nojalla tehtävää oikaisua, jota Since Hardware vaatii, ei voida tehdä, jos ei ole osoitettu, että asiakkaat maksavat jatkuvasti eri hintoja samankaltaisesta tuotteesta kotimarkkinoilla – tässä tapauksessa vertailumaan markkinoilla – raaka-aineen hintaerojen vuoksi. Since Hardware ei ole osoittanut tällaista hintaeroa.

| (95) | Toiseksi Since Hardware väitti, että komissio ei tehnyt riittävän yksityiskohtaista vahinkoanalyysiä tässä tutkimuksessa. Se myös väitti, että perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti komission olisi pitänyt tutkia kaikki vahinkoindikaattorit. On kuitenkin huomattava, että komissio totesi (katso erityisesti D osa) polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin Since Hardwarelta lisääntyneen huomattavasti tarkastelujakson aikana, ja yrityksen myyntihintojen todettiin alittaneen suurelta osin unionin tuotannonalan hinnat samana aikana. Tämä havainto on tehty selkeän näytön puolueettoman tarkastelun perusteella. Siten se on perusasetuksen 3 artiklan mukainen. |
| --- | --- |

(95)

Toiseksi Since Hardware väitti, että komissio ei tehnyt riittävän yksityiskohtaista vahinkoanalyysiä tässä tutkimuksessa. Se myös väitti, että perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti komission olisi pitänyt tutkia kaikki vahinkoindikaattorit. On kuitenkin huomattava, että komissio totesi (katso erityisesti D osa) polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin Since Hardwarelta lisääntyneen huomattavasti tarkastelujakson aikana, ja yrityksen myyntihintojen todettiin alittaneen suurelta osin unionin tuotannonalan hinnat samana aikana. Tämä havainto on tehty selkeän näytön puolueettoman tarkastelun perusteella. Siten se on perusasetuksen 3 artiklan mukainen.

| (96) | On totta, että kaikkia perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa mainittuja tekijöitä ei ole tutkittu. On kuitenkin muistettava, että jo ensimmäisen tutkimuksen aikana, jolloin Since Hardwaren ei vielä todettu harjoittavan polkumyyntiä, todettiin kyseisiä tekijöitä tutkittaessa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheutti vahinkoa. Samojen tekijöiden tutkiminen uudelleen ei olisi kannattanut, sillä vaikka oletettaisiin, että kaikki kyseiset tekijät olisivat muuttuneet myönteisiksi, se johtuisi (ainakin osittain) siitä, että unionin tuotannonala on nyt suojattu kaikelta (13) Kiinasta ja Ukrainasta tulevalta polkumyyntituonnilta (Since Hardwarelta tulevaa tuontia lukuun ottamatta). Ei ole myöskään havaittu sellaista tekijää, joka poistaisi syy-yhteyden Since Hardwarelta tulleen polkumyyntituonnin ja siitä unionin tuotannonalalle aiheutuneen kielteisen vaikutuksen väliltä. Lopuksi voidaan todeta, että jos Since Hardwarea koskevia toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön, se syrjisi niitä yrityksiä, joita koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön ensimmäisen alkuperäisen tutkimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(96)

On totta, että kaikkia perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa mainittuja tekijöitä ei ole tutkittu. On kuitenkin muistettava, että jo ensimmäisen tutkimuksen aikana, jolloin Since Hardwaren ei vielä todettu harjoittavan polkumyyntiä, todettiin kyseisiä tekijöitä tutkittaessa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheutti vahinkoa. Samojen tekijöiden tutkiminen uudelleen ei olisi kannattanut, sillä vaikka oletettaisiin, että kaikki kyseiset tekijät olisivat muuttuneet myönteisiksi, se johtuisi (ainakin osittain) siitä, että unionin tuotannonala on nyt suojattu kaikelta (13) Kiinasta ja Ukrainasta tulevalta polkumyyntituonnilta (Since Hardwarelta tulevaa tuontia lukuun ottamatta). Ei ole myöskään havaittu sellaista tekijää, joka poistaisi syy-yhteyden Since Hardwarelta tulleen polkumyyntituonnin ja siitä unionin tuotannonalalle aiheutuneen kielteisen vaikutuksen väliltä. Lopuksi voidaan todeta, että jos Since Hardwarea koskevia toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön, se syrjisi niitä yrityksiä, joita koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön ensimmäisen alkuperäisen tutkimuksen perusteella.

H.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (97) | Edellä esitettyjen polkumyyntiä ja siitä johtuvaa osallisuutta vahinkoon, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön lopulliset toimenpiteet, joita sovelletaan tuotaessa Kiinasta Since Hardwaren tuottamaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. |
| --- | --- |

(97)

Edellä esitettyjen polkumyyntiä ja siitä johtuvaa osallisuutta vahinkoon, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön lopulliset toimenpiteet, joita sovelletaan tuotaessa Kiinasta Since Hardwaren tuottamaa tarkasteltavana olevaa tuotetta.

1.   Vahingon korjaava taso

| (98) | Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko ylittämättä todettuja polkumyyntimarginaaleja. Kuten edellä todetaan (johdanto-osan 75 kappale), unionin tuotannonalan hintojen todettiin olleen yleisesti tappiollisia tutkimusajanjaksolla. Siksi ei olisi asianmukaista käyttää tullin perustana ainoastaan hinnan alittavuuden marginaalia. |
| --- | --- |

(98)

Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko ylittämättä todettuja polkumyyntimarginaaleja. Kuten edellä todetaan (johdanto-osan 75 kappale), unionin tuotannonalan hintojen todettiin olleen yleisesti tappiollisia tutkimusajanjaksolla. Siksi ei olisi asianmukaista käyttää tullin perustana ainoastaan hinnan alittavuuden marginaalia.

| (99) | Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 7 prosenttia liikevaihdosta. Kuten asetuksen (EY) N:o 452/2007 johdanto-osan 63 kappaleessa mainitaan, ensimmäisen tutkimuksen aikana kävi ilmi, että tämän tasoista voittoa voitiin kohtuudella odottaa vahingollisen polkumyynnin puuttuessa. Tämän perusteella laskettiin unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Sitä varten unionin tuotannonalalta kerättiin tietoja niiden tosiasiallisen voitto-/tappiomarginaalin painotetun keskiarvon laskemiseksi tältä tutkimusajanjaksolta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin vähentämällä näin laskettu unionin tuotannonalan voitto-/tappiomarginaali sen myyntihinnoista ja lisäämällä siihen edellä mainittu 7 prosentin tavoitevoittomarginaali. |
| --- | --- |

(99)

Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 7 prosenttia liikevaihdosta. Kuten asetuksen (EY) N:o 452/2007 johdanto-osan 63 kappaleessa mainitaan, ensimmäisen tutkimuksen aikana kävi ilmi, että tämän tasoista voittoa voitiin kohtuudella odottaa vahingollisen polkumyynnin puuttuessa. Tämän perusteella laskettiin unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Sitä varten unionin tuotannonalalta kerättiin tietoja niiden tosiasiallisen voitto-/tappiomarginaalin painotetun keskiarvon laskemiseksi tältä tutkimusajanjaksolta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin vähentämällä näin laskettu unionin tuotannonalan voitto-/tappiomarginaali sen myyntihinnoista ja lisäämällä siihen edellä mainittu 7 prosentin tavoitevoittomarginaali.

| (100) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Vahingon korjaavaksi tasoksi määritettiin näin ollen 35,8 prosenttia, mikä on alle Since Hardwaren osalta todetun polkumyyntimarginaalin. |
| --- | --- |

(100)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Vahingon korjaavaksi tasoksi määritettiin näin ollen 35,8 prosenttia, mikä on alle Since Hardwaren osalta todetun polkumyyntimarginaalin.

2.   Since Hardwaren sulkeminen neuvoston asetuksella (EY) N:o 452/2007 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitoimenpiteen ulkopuolelle

| (101) | Asetuksen (EY) N:o 1515/2001 nojalla tehdyn tarkastelun yhteydessä ja ottaen huomioon WTO:n riitojenratkaisuelimen raportti ja erityisesti sen 305 ja 306 kohta Since Hardware on täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1241/2010 suljettu asetuksella (EY) N:o 452/2007 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitoimenpiteen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(101)

Asetuksen (EY) N:o 1515/2001 nojalla tehdyn tarkastelun yhteydessä ja ottaen huomioon WTO:n riitojenratkaisuelimen raportti ja erityisesti sen 305 ja 306 kohta Since Hardware on täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1241/2010 suljettu asetuksella (EY) N:o 452/2007 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitoimenpiteen ulkopuolelle.

| (102) | Sen jälkeen voidaan ottaa käyttöön uusi Since Hardwareen sovellettava toimenpide. |
| --- | --- |

(102)

Sen jälkeen voidaan ottaa käyttöön uusi Since Hardwareen sovellettava toimenpide.

3.   Toimenpiteen muoto ja taso

| (103) | Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti katsotaan, että Kiinasta peräisin olevan Since Hardwaren tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli vahingon poistavalla tasolla. |
| --- | --- |

(103)

Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti katsotaan, että Kiinasta peräisin olevan Since Hardwaren tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli vahingon poistavalla tasolla.

| (104) | Edellä esitetyn perusteella lopullisen tullin määrä kyseisessä tuonnissa on 35,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(104)

Edellä esitetyn perusteella lopullisen tullin määrä kyseisessä tuonnissa on 35,8 prosenttia.

| (105) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyyntitoimenpiteitä sovelletaan yleensä viiden vuoden ajan, ellei ole erityisiä perusteita tai olosuhteita, jotka edellyttävät lyhempää kautta. Käsillä olevassa tapauksessa katsotaan asianmukaiseksi lyhentää toimenpiteen kestoa siten, että se on voimassa siihen asti kun asetuksella (EY) N:o 452/2007 käyttöön otettujen, muun muassa Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolo päättyy. Näin voidaan ottaa samaan aikaan huomioon kaikkea muun muassa Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien voimassa olevien toimenpiteiden päättymistä koskevat mahdolliset tarkastelupyynnöt. Asianomaiset toimijat ja erityisesti Since Hardware ja/tai unionin tuotannonala voivat tietenkin pyytää ennen 27 päivää huhtikuuta 2012 muita tätä asetusta koskevia tarkasteluja, varsinkin välivaiheen tarkastelua, jos kaikki sitä koskevat vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

(105)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyyntitoimenpiteitä sovelletaan yleensä viiden vuoden ajan, ellei ole erityisiä perusteita tai olosuhteita, jotka edellyttävät lyhempää kautta. Käsillä olevassa tapauksessa katsotaan asianmukaiseksi lyhentää toimenpiteen kestoa siten, että se on voimassa siihen asti kun asetuksella (EY) N:o 452/2007 käyttöön otettujen, muun muassa Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolo päättyy. Näin voidaan ottaa samaan aikaan huomioon kaikkea muun muassa Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien voimassa olevien toimenpiteiden päättymistä koskevat mahdolliset tarkastelupyynnöt. Asianomaiset toimijat ja erityisesti Since Hardware ja/tai unionin tuotannonala voivat tietenkin pyytää ennen 27 päivää huhtikuuta 2012 muita tätä asetusta koskevia tarkasteluja, varsinkin välivaiheen tarkastelua, jos kaikki sitä koskevat vaatimukset täyttyvät.

| (106) | Kaikki tämän yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (14), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tällöin tätä asetusta muutetaan tarvittaessa, |
| --- | --- |

(106)

Kaikki tämän yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (14), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tällöin tätä asetusta muutetaan tarvittaessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n tuottamia silityslautoja, vapaasti seisovia tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (Taric-koodit 3924900010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 ja 8516900051).

2 artikla

1.   Jäljempänä mainitun yrityksen valmistamien tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Valmistaja | Tulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 35,8 % | A784 |

Valmistaja

Tulli

Taric-lisäkoodi

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

35,8 %

A784

2.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se on voimassa 27 päivään huhtikuuta 2012, jollei sitä tarkastella uudelleen asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan nojalla.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 109, 26.4.2007, s. 12.

2

(3)  EUVL L 84, 31.3.2010, s. 13.

3

(4)  EUVL C 237, 2.10.2009, s. 5.

4

(5)  WT/DS295/AB/R, 29. marraskuuta 2005.

5

(6)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 8.

6

(7)  Esimerkiksi ”The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective”, Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz, THINK!DESK China Research & Consulting, 25. helmikuuta 2009; EU:n Kiinan-kauppakamarin laatima, marraskuussa 2009 julkaistu tutkimus, jossa Roland Berger käsittelee ylikapasiteettia, joka johtuu mm. valtion puuttumisesta liiketoimintaan (http://www.euccc.com.cn/view/static/?sid=6388); ”Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry”, Wiley Rein LLP, heinäkuu 2007; ”China Government Subsidies Survey”, Anne Stevenson-Yang, helmikuu 2007; ”Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007”, Usha C.V. Haley; ”China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal”, Specialty Steel Industry of North America; ”The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World’s Largest Steel Industry”, Wiley Rein & Fielding LLP, heinäkuu 2006.

7

(8)  Lähde: Steel Business Briefing.

8

(9)  Vaikka jo tämä havainto – yhdessä muiden kyseistä ajanjaksoa koskevien havaintojen kanssa – riittää vahingon toteamiseen, sen vahvistaa se tosiseikka, että Since Hardwaren tuottamien silityslautojen tuontimäärä, joka oli merkittävä jo ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, lähes kaksinkertaistui tämän tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana.

9

(10)  Vaikka tämäkin havainto jo riittää – yhdessä muiden tarkastelujaksoa koskevien havaintojen kanssa – vahingon toteamiseen, sen vahvistaa se tosiseikka, että ensimmäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna Since Hardwaren markkinaosuus kasvoi 89 prosenttia tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksoon mennessä.

10

(11)  Ottaen huomioon velvollisuus tulkita unionin oikeutta mahdollisimman pitkälti unionin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti.

11

(12)  Muun muassa Turkista peräisin olevat hitsatut teräsputket Noksel-yrityksen osalta, EUVL L 343, 19.12.2008, johdanto-osan 143 kappale.

12

(13)  Unionin tuomioistuimen kumottua asetuksen (EY) N:o 452/2007 soveltamisen Foshan Sunde -yrityksen osalta kyseiseen yritykseen kieltämättä sovellettiin tosiasiassa nollatullia, mutta sillä ei ole suurta merkitystä etenkään siksi, että asia tapahtui vasta useita vuosia tuon asetuksen voimaantulon jälkeen.

13

(14)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, BELGIUM.

14

---

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/35

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1244/2010,

annettu 9 päivänä joulukuuta 2010,

sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta

(ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004, (1)

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) No 987/2009 (2) ja erityisesti sen 92 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kaksi jäsenvaltiota tai niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat pyytäneet muutoksia asetuksen (EY) N:o 883/2004 liitteisiin VIII ja IX. |
| --- | --- |

(1)

Kaksi jäsenvaltiota tai niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat pyytäneet muutoksia asetuksen (EY) N:o 883/2004 liitteisiin VIII ja IX.

| (2) | Eräät jäsenvaltiot tai niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat pyytäneet muutoksia asetuksen (EY) N:o 987/2009 liitteisiin 1 ja 2. |
| --- | --- |

(2)

Eräät jäsenvaltiot tai niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat pyytäneet muutoksia asetuksen (EY) N:o 987/2009 liitteisiin 1 ja 2.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 883/2004 liitteitä VIII ja IX sekä asetuksen (EY) N:o 987/2009 liitteitä 1 ja 2 on tarpeen mukauttaa, jotta voitaisiin ottaa huomioon kansallisen lainsäädännön viimeaikainen kehitys ja taata avoimuus ja oikeusvarmuus sidosryhmille. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 883/2004 liitteitä VIII ja IX sekä asetuksen (EY) N:o 987/2009 liitteitä 1 ja 2 on tarpeen mukauttaa, jotta voitaisiin ottaa huomioon kansallisen lainsäädännön viimeaikainen kehitys ja taata avoimuus ja oikeusvarmuus sidosryhmille.

| (4) | Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä hallintotoimikunta on hyväksynyt muutokset. |
| --- | --- |

(4)

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä hallintotoimikunta on hyväksynyt muutokset.

| (5) | Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 883/2004 ja (EY) N:o 987/2009 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 883/2004 ja (EY) N:o 987/2009 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 883/2004 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite VIII seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 osassa oleva kohta ”PORTUGALI” seuraavasti:
  ”PORTUGALI
  Kaikki työkyvyttömyys-, vanhuus- ja perhe-eläkehakemukset, lukuun ottamatta tapauksia, joissa useamman kuin yhden jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti täyttyneiden yhteenlaskettujen vakuutuskausien kesto on vähintään 21 kalenterivuotta mutta kansallisten vakuutuskausien kesto on enintään 20 vuotta ja laskeminen tapahtuu 10 päivänä toukokuuta 2007 annetun säädöksen N:o 187/2002 32 ja 33 pykälän mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite VIII seuraavasti:

a)

Korvataan 1 osassa oleva kohta ”PORTUGALI” seuraavasti:

”PORTUGALI

Kaikki työkyvyttömyys-, vanhuus- ja perhe-eläkehakemukset, lukuun ottamatta tapauksia, joissa useamman kuin yhden jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti täyttyneiden yhteenlaskettujen vakuutuskausien kesto on vähintään 21 kalenterivuotta mutta kansallisten vakuutuskausien kesto on enintään 20 vuotta ja laskeminen tapahtuu 10 päivänä toukokuuta 2007 annetun säädöksen N:o 187/2002 32 ja 33 pykälän mukaisesti.”

| b) | Lisätään 2 osassa kohdan ”PUOLA” jälkeen uusi kohta seuraavasti:
  ”PORTUGALI
  Lisäeläkkeet, jotka myönnetään 22 päivänä helmikuuta 2008 annetun säädöksen N:o 26/2008 mukaisesti (julkinen rahastointijärjestelmä).” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 2 osassa kohdan ”PUOLA” jälkeen uusi kohta seuraavasti:

”PORTUGALI

Lisäeläkkeet, jotka myönnetään 22 päivänä helmikuuta 2008 annetun säädöksen N:o 26/2008 mukaisesti (julkinen rahastointijärjestelmä).”

| 2) | Muutetaan liitteessä IX olevassa I osassa kohta ”ALANKOMAAT” seuraavasti:






  a) | Korvataan ilmaisu ”Työntekijöiden työkyvyttömyysvakuutuksesta 18 päivänä helmikuuta 1966 annettu laki muutoksineen (WAO)” ilmaisulla ”Työkyvyttömyysvakuutuksesta 18 päivänä helmikuuta 1966 annettu laki muutoksineen (WAO)”. |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liitteessä IX olevassa I osassa kohta ”ALANKOMAAT” seuraavasti:

a)

Korvataan ilmaisu ”Työntekijöiden työkyvyttömyysvakuutuksesta 18 päivänä helmikuuta 1966 annettu laki muutoksineen (WAO)” ilmaisulla ”Työkyvyttömyysvakuutuksesta 18 päivänä helmikuuta 1966 annettu laki muutoksineen (WAO)”.

| b) | Korvataan ilmaisu ”Itsenäisten ammatinharjoittajien työkyvyttömyysvakuutuksesta 24 päivänä huhtikuuta 1997 annettu laki muutoksineen (WAZ)” ilmaisulla ”Itsenäisten ammatinharjoittajien työkyvyttömyysetuuksista 24 päivänä huhtikuuta 1997 annettu laki muutoksineen (WAZ)”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan ilmaisu ”Itsenäisten ammatinharjoittajien työkyvyttömyysvakuutuksesta 24 päivänä huhtikuuta 1997 annettu laki muutoksineen (WAZ)” ilmaisulla ”Itsenäisten ammatinharjoittajien työkyvyttömyysetuuksista 24 päivänä huhtikuuta 1997 annettu laki muutoksineen (WAZ)”.

| c) | Korvataan ilmaisu ”Yleisestä perhe-eläkevakuutuksesta 21 päivänä joulukuuta 1995 annettu laki (ANW)” ilmaisulla ”Yleisestä perhe-eläkkeestä 21 päivänä joulukuuta 1995 annettu laki (ANW)”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan ilmaisu ”Yleisestä perhe-eläkevakuutuksesta 21 päivänä joulukuuta 1995 annettu laki (ANW)” ilmaisulla ”Yleisestä perhe-eläkkeestä 21 päivänä joulukuuta 1995 annettu laki (ANW)”.

| d) | Korvataan ilmaisu ”Työkyvyttömyyseläkkeestä 10 päivänä marraskuuta 2005 annettu laki (WIA)” ilmaisulla ”Työkyvyttömyysasteen mukaan määräytyvää työkyvyttömyyttä koskeva 10 päivänä marraskuuta 2005 annettu laki (WIA)”. |
| --- | --- |

d)

Korvataan ilmaisu ”Työkyvyttömyyseläkkeestä 10 päivänä marraskuuta 2005 annettu laki (WIA)” ilmaisulla ”Työkyvyttömyysasteen mukaan määräytyvää työkyvyttömyyttä koskeva 10 päivänä marraskuuta 2005 annettu laki (WIA)”.

2 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 987/2009 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite 1 seuraavasti:






  a) | Poistetaan kohdasta ”BELGIA–ALANKOMAAT” a alakohta. |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite 1 seuraavasti:

a)

Poistetaan kohdasta ”BELGIA–ALANKOMAAT” a alakohta.

| b) | Poistetaan kohta ”SAKSA–ALANKOMAAT”. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan kohta ”SAKSA–ALANKOMAAT”.

| c) | Poistetaan kohta ”ALANKOMAAT–PORTUGALI”. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan kohta ”ALANKOMAAT–PORTUGALI”.

| d) | Poistetaan kohta ”TANSKA–LUXEMBURG”. |
| --- | --- |

d)

Poistetaan kohta ”TANSKA–LUXEMBURG”.

| 2) | Korvataan liitteen 2 otsikossa oleva ilmaisu ”31 ja 41 artiklassa” ilmaisulla ”32 artiklan 2 kohdassa ja 41 artiklan 1 kohdassa”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteen 2 otsikossa oleva ilmaisu ”31 ja 41 artiklassa” ilmaisulla ”32 artiklan 2 kohdassa ja 41 artiklan 1 kohdassa”.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EUVL L 284, 30.10.2009, s. 1.

2

---

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/37

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1245/2010,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2010,

unionin tariffikiintiöiden avaamisesta lampaille ja vuohille sekä lampaan- ja vuohenlihalle vuodeksi 2011

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 144 artiklan 1 kohdan ja 148 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Olisi avattava lampaan- ja vuohenlihaa koskevat unionin tariffikiintiöt vuodeksi 2011. Tullit ja määrät olisi vahvistettava vuonna 2011 voimassa olevien asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Olisi avattava lampaan- ja vuohenlihaa koskevat unionin tariffikiintiöt vuodeksi 2011. Tullit ja määrät olisi vahvistettava vuonna 2011 voimassa olevien asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisesti.

| (2) | Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn sopimuksen tariffimääräysten täytäntöönpanosta yhteisön osalta 18 päivänä helmikuuta 2003 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 312/2003 (2) avataan 1 päivästä helmikuuta 2003 tuotekoodille 0204 ylimääräinen 2 000 tonnin kahdenvälinen tariffikiintiö, jonka määrää lisätään vuosittain 10 prosenttia alkuperäisestä määrästä. Sen vuoksi Chilen GATT/WTO-kiintiöön olisi lisättävä 200 tonnia, ja kumpaakin kiintiötä olisi hallinnoitava edelleen samalla tavoin vuonna 2011. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn sopimuksen tariffimääräysten täytäntöönpanosta yhteisön osalta 18 päivänä helmikuuta 2003 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 312/2003 (2) avataan 1 päivästä helmikuuta 2003 tuotekoodille 0204 ylimääräinen 2 000 tonnin kahdenvälinen tariffikiintiö, jonka määrää lisätään vuosittain 10 prosenttia alkuperäisestä määrästä. Sen vuoksi Chilen GATT/WTO-kiintiöön olisi lisättävä 200 tonnia, ja kumpaakin kiintiötä olisi hallinnoitava edelleen samalla tavoin vuonna 2011.

| (3) | Eräät kiintiöt on määritelty tietyn vuoden 1 päivästä heinäkuuta seuraavan vuoden 30 päivään kesäkuuta ulottuvaksi kaudeksi. Koska tämän asetuksen mukaista tuontia olisi hallinnoitava kalenterivuosittain, kyseisiä kiintiöitä koskevat kalenterivuodeksi 2011 vahvistettavat vastaavat määrät saadaan laskemalla yhteen puolet 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen kauden määrästä ja puolet 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 välisen kauden määrästä. |
| --- | --- |

(3)

Eräät kiintiöt on määritelty tietyn vuoden 1 päivästä heinäkuuta seuraavan vuoden 30 päivään kesäkuuta ulottuvaksi kaudeksi. Koska tämän asetuksen mukaista tuontia olisi hallinnoitava kalenterivuosittain, kyseisiä kiintiöitä koskevat kalenterivuodeksi 2011 vahvistettavat vastaavat määrät saadaan laskemalla yhteen puolet 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen kauden määrästä ja puolet 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 välisen kauden määrästä.

| (4) | Unionin tariffikiintiöiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi on tarpeen vahvistaa teuraspainoekvivalentti. |
| --- | --- |

(4)

Unionin tariffikiintiöiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi on tarpeen vahvistaa teuraspainoekvivalentti.

| (5) | Poiketen siitä, mitä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3013/89 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä lampaan- ja vuohenliha-alan tuotteiden tuonnin ja viennin osalta 26 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1439/95 (3) säädetään, lampaan- ja vuohenlihatuotteiden kiintiöitä olisi hallinnoitava asetuksen (EY) N:o 1234/2007 144 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Lisäksi olisi noudatettava tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) 308 a ja 308 b artiklaa sekä 308 c artiklan 1 kohtaa. |
| --- | --- |

(5)

Poiketen siitä, mitä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3013/89 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä lampaan- ja vuohenliha-alan tuotteiden tuonnin ja viennin osalta 26 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1439/95 (3) säädetään, lampaan- ja vuohenlihatuotteiden kiintiöitä olisi hallinnoitava asetuksen (EY) N:o 1234/2007 144 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Lisäksi olisi noudatettava tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) 308 a ja 308 b artiklaa sekä 308 c artiklan 1 kohtaa.

| (6) | Tämän asetuksen mukaisia tariffikiintiöitä ei ole aluksi syytä pitää asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 c artiklan mukaisesti kriittisinä, kun niitä hallinnoidaan ”ensiksi tullutta palvellaan ensin” -järjestelmällä. Sen vuoksi tulliviranomaisten olisi voitava poiketa vakuuden vaatimisesta tavaroilta, jotka on alun perin tuotu näissä kiintiöissä asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 c artiklan 1 kohdan ja 248 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Niiden erityispiirteiden vuoksi, joita liittyy siirtymiseen yhdestä hallinnointijärjestelmästä toiseen, mainitun asetuksen 308 c artiklan 2 ja 3 kohtaa ei ole syytä soveltaa. |
| --- | --- |

(6)

Tämän asetuksen mukaisia tariffikiintiöitä ei ole aluksi syytä pitää asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 c artiklan mukaisesti kriittisinä, kun niitä hallinnoidaan ”ensiksi tullutta palvellaan ensin” -järjestelmällä. Sen vuoksi tulliviranomaisten olisi voitava poiketa vakuuden vaatimisesta tavaroilta, jotka on alun perin tuotu näissä kiintiöissä asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 c artiklan 1 kohdan ja 248 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Niiden erityispiirteiden vuoksi, joita liittyy siirtymiseen yhdestä hallinnointijärjestelmästä toiseen, mainitun asetuksen 308 c artiklan 2 ja 3 kohtaa ei ole syytä soveltaa.

| (7) | Olisi selvennettävä, millaisia tuotteiden alkuperätodistuksia toimijoiden on toimitettava saadakseen oikeuden tariffikiintiöiden käyttöön ”ensiksi tullutta palvellaan ensin” -järjestelmässä. |
| --- | --- |

(7)

Olisi selvennettävä, millaisia tuotteiden alkuperätodistuksia toimijoiden on toimitettava saadakseen oikeuden tariffikiintiöiden käyttöön ”ensiksi tullutta palvellaan ensin” -järjestelmässä.

| (8) | Kun toimijat esittävät lampaanlihatuotteita tuontitarkoituksessa tulliviranomaisille, näiden on vaikeaa määritellä, ovatko kyseiset tuotteet peräisin kotieläiminä pidettävistä lampaista vai muista lampaista. Tullin määrä määräytyy kuitenkin tällä perusteella. Sen vuoksi on aiheellista säätää, että kyseisestä seikasta on annettava selvitys alkuperätodistuksessa. |
| --- | --- |

(8)

Kun toimijat esittävät lampaanlihatuotteita tuontitarkoituksessa tulliviranomaisille, näiden on vaikeaa määritellä, ovatko kyseiset tuotteet peräisin kotieläiminä pidettävistä lampaista vai muista lampaista. Tullin määrä määräytyy kuitenkin tällä perusteella. Sen vuoksi on aiheellista säätää, että kyseisestä seikasta on annettava selvitys alkuperätodistuksessa.

| (9) | Yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta lampaille ja vuohille sekä lampaan- ja vuohenlihalle vuodeksi 2010 15 päivänä joulukuuta 2009 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1234/2009 (5) voimassaolo päättyy vuoden 2010 lopussa. Sen vuoksi se olisi kumottava. |
| --- | --- |

(9)

Yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta lampaille ja vuohille sekä lampaan- ja vuohenlihalle vuodeksi 2010 15 päivänä joulukuuta 2009 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1234/2009 (5) voimassaolo päättyy vuoden 2010 lopussa. Sen vuoksi se olisi kumottava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tässä asetuksessa avataan unionin tuontitariffikiintiöt lampaille ja vuohille sekä lampaan- ja vuohenlihalle 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2011 väliseksi ajaksi.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetuissa kiintiöissä tuotaviin tuotteisiin sovellettavat tullit, CN-koodit, alkuperämaat maaryhmittäin sekä järjestysnumerot vahvistetaan liitteessä.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetuissa kiintiöissä tuotavien tuotteiden teuraspainoekvivalenttina ilmaistut määrät vahvistetaan liitteessä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen teuraspainoekvivalenttina ilmaistujen määrien laskemiseksi lampaan- ja vuohenlihatuotteiden nettopainoon sovelletaan seuraavia kertoimia:

| a) | elävät eläimet: 0,47; |
| --- | --- |

a)

elävät eläimet: 0,47;

| b) | luuton karitsan- ja vohlanliha: 1,67; |
| --- | --- |

b)

luuton karitsan- ja vohlanliha: 1,67;

| c) | luuton lampaanliha ja luuton muu vuohenliha kuin vohlanliha sekä näiden sekoitukset: 1,81; |
| --- | --- |

c)

luuton lampaanliha ja luuton muu vuohenliha kuin vohlanliha sekä näiden sekoitukset: 1,81;

| d) | luulliset tuotteet: 1,00. |
| --- | --- |

d)

luulliset tuotteet: 1,00.

’Vohlalla’ tarkoitetaan enintään vuoden ikäistä vuohta.

4 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1439/95 II osaston A ja B kohdassa säädetään, tämän asetuksen liitteessä vahvistettuja tariffikiintiöitä on hallinnoitava ”ensiksi tullutta palvellaan ensin” -periaatteella asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a ja 308 b artiklan sekä 308 c artiklan 1 kohdan mukaisesti 1 päivästä tammikuuta31 päivään joulukuuta 2011. Mainitun asetuksen 308 c artiklan 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta. Tuontitodistusta ei vaadita.

5 artikla

1.   Liitteessä vahvistettujen tariffikiintiöiden käyttöoikeus edellyttää, että unionin tulliviranomaisille esitetään asianomaisen kolmannen maan toimivaltaisten viranomaisten antama voimassa oleva alkuperätodistus sekä kyseisten tuotteiden vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskeva tulli-ilmoitus.

Muiden kuin tullietuussopimuksiin perustuvien tariffikiintiöiden alaisten tuotteiden alkuperä on määriteltävä unionissa voimassa olevien säännösten mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja alkuperätodistuksia ovat seuraavat:

| a) | tullietuussopimukseen kuuluvan tariffikiintiön osalta kyseisessä sopimuksessa määrätty alkuperätodistus; |
| --- | --- |

a)

tullietuussopimukseen kuuluvan tariffikiintiön osalta kyseisessä sopimuksessa määrätty alkuperätodistus;

| b) | muiden tariffikiintiöiden osalta asetuksen (ETY) N:o 2454/93 47 artiklan mukaisesti laadittu todistus, jossa ilmoitetaan kyseisessä artiklassa säädettyjen tietojen lisäksi seuraavat tiedot:






  — | CN-koodi (ainakin ensimmäiset neljä numeroa), |
| --- | --- | --- |

b)

muiden tariffikiintiöiden osalta asetuksen (ETY) N:o 2454/93 47 artiklan mukaisesti laadittu todistus, jossa ilmoitetaan kyseisessä artiklassa säädettyjen tietojen lisäksi seuraavat tiedot:

—

CN-koodi (ainakin ensimmäiset neljä numeroa),

| — | kyseisen tariffikiintiön järjestysnumero tai järjestysnumerot, |
| --- | --- |

—

kyseisen tariffikiintiön järjestysnumero tai järjestysnumerot,

| — | nettopaino yhteensä tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädettyjä kertoimia varten määriteltyjen luokkien mukaisesti; |
| --- | --- |

—

nettopaino yhteensä tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädettyjä kertoimia varten määriteltyjen luokkien mukaisesti;

| c) | sellaisen maan osalta, jonka a ja b alakohtaan kuuluvat kiintiöt on yhdistetty, a alakohdassa tarkoitettu todistus. |
| --- | --- |

c)

sellaisen maan osalta, jonka a ja b alakohtaan kuuluvat kiintiöt on yhdistetty, a alakohdassa tarkoitettu todistus.

Jos b alakohdassa tarkoitettu alkuperätodistus esitetään vain yhden vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan ilmoituksen yhteydessä, siinä voi olla useita järjestysnumeroita. Kaikissa muissa tapauksissa siinä saa olla vain yksi järjestysnumero.

6 artikla

Kumotaan asetus (EU) N:o 1234/2009.

7 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 46, 20.2.2003, s. 1.

2

(3)  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 7.

3

(4)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

4

(5)  EUVL L 330, 16.12.2009, s. 73.

5

---

LIITE

LAMPAAN- JA VUOHENLIHA (tonnia (t) teuraspainoekvivalenttia) UNIONIN TARIFFIKIINTIÖT VUODEKSI 2011

| Maaryhmän nro | CN-koodi | Arvotulli
  % | Paljoustulli
  euroa/100 kg | Järjestysnumero ”ensiksi tullutta palvellaan ensin” järjestelmässä | Alkuperä | Vuotuinen määrä tonneina teuraspainoekvivalenttia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elävät eläimet
  (kerroin 0,47) | Luuton karitsanliha (1)

  (kerroin 1,67) | Luuton lampaanliha (2)

  (kerroin 1,81) | Luullinen liha ja ruhot
  (kerroin 1,00) |
| 1 | 0204 | Nolla | Nolla | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentiina | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Australia | 18 786 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | Uusi-Seelanti | 227 854 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Chile | 6 600 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norja | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Grönlanti | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Färsaaret | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Turkki | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Muut (3) | 200 |
| 2 | 0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60 | Nolla | Nolla | — | 09.2119 | 09.2120 | 09.0790 | Islanti | 1 850 |
| 3 | 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 % | Nolla | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes
   (4) | 92 |

Maaryhmän nro

CN-koodi

Arvotulli

%

Paljoustulli

euroa/100 kg

Järjestysnumero ”ensiksi tullutta palvellaan ensin” järjestelmässä

Alkuperä

Vuotuinen määrä tonneina teuraspainoekvivalenttia

Elävät eläimet

(kerroin 0,47)

Luuton karitsanliha (1)

(kerroin 1,67)

Luuton lampaanliha (2)

(kerroin 1,81)

Luullinen liha ja ruhot

(kerroin 1,00)

1

0204

Nolla

Nolla

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentiina

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Australia

18 786

—

09.2109

09.2110

09.2013

Uusi-Seelanti

227 854

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Chile

6 600

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norja

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Grönlanti

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Färsaaret

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Turkki

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Muut (3)

200

2

0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60

Nolla

Nolla

—

09.2119

09.2120

09.0790

Islanti

1 850

3

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10 %

Nolla

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes
   (4)

92

---

(1)  Ja vohlanliha.

(2)  Ja muu vuohenliha kuin vohlanliha.

(3)  ”Muut” tarkoittaa kaikkia muita alkuperämaita kuin tässä taulukossa mainittuja maita.

(4)  ”Erga omnes” tarkoittaa kaikkia alkuperämaita tässä taulukossa mainitut maat mukaan luettuina.

---

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/40

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1246/2010,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 22 päivänä joulukuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 42,8 |
| TR | 107,4 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 158,2 |
| TR | 84,2 |
| ZZ | 127,5 |
| 0709 90 70 | MA | 83,7 |
| TR | 115,9 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 41,5 |
| MA | 60,3 |
| PE | 58,9 |
| TR | 66,6 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 50,2 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 20 10 | MA | 61,9 |
| ZZ | 61,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 61,3 |
| IL | 72,0 |
| JM | 144,2 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 87,3 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 55,5 |
| UY | 49,2 |
| ZZ | 51,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| CA | 84,9 |
| CL | 84,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 74,9 |
| US | 104,8 |
| ZA | 124,1 |
| ZZ | 82,6 |
| 0808 20 50 | CN | 63,6 |
| US | 134,5 |
| ZZ | 99,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

87,5

MA

42,8

TR

107,4

ZZ

79,2

0707 00 05

EG

140,2

JO

158,2

TR

84,2

ZZ

127,5

0709 90 70

MA

83,7

TR

115,9

ZZ

99,8

0805 10 20

AR

43,0

BR

41,5

MA

60,3

PE

58,9

TR

66,6

UY

48,7

ZA

50,2

ZZ

52,7

0805 20 10

MA

61,9

ZZ

61,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

61,3

IL

72,0

JM

144,2

TR

71,6

ZZ

87,3

0805 50 10

AR

49,2

TR

55,5

UY

49,2

ZZ

51,3

0808 10 80

AR

74,9

CA

84,9

CL

84,2

CN

83,7

MK

29,3

NZ

74,9

US

104,8

ZA

124,1

ZZ

82,6

0808 20 50

CN

63,6

US

134,5

ZZ

99,1

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/42 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/42

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1247/2010,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2010,

asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2010/11 on vahvistettu komission asetuksessa (EU) N:o 867/2010 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 1230/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2010/11 on vahvistettu komission asetuksessa (EU) N:o 867/2010 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 1230/2010 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 22 päivänä joulukuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUVL L 336, 21.12.2010, s. 22.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 22 päivästä joulukuuta 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 10 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,60 | 0,17 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

66,09

0,00

1701 11 90 (1)

66,09

0,00

1701 12 10 (1)

66,09

0,00

1701 12 90 (1)

66,09

0,00

1701 91 00 (2)

59,68

0,00

1701 99 10 (2)

59,68

0,00

1701 99 90 (2)

59,68

0,00

1702 90 95 (3)

0,60

0,17

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

DIREKTIIVIT

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/44

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2010/92/EU,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2010,

neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta bromukonatsolin sisällyttämiseksi siihen tehoaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (2) ja (EY) N:o 1490/2002 (3) vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luettelossa oli mukana bromukonatsoli. Komission päätöksellä 2008/832/EY (4) bromukonatsoli päätettiin jättää sisällyttämättä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (2) ja (EY) N:o 1490/2002 (3) vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luettelossa oli mukana bromukonatsoli. Komission päätöksellä 2008/832/EY (4) bromukonatsoli päätettiin jättää sisällyttämättä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I.

| (2) | Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti alkuperäinen ilmoittaja, jäljempänä ’hakija’, toimitti uuden hakemuksen, jossa se pyysi yksityiskohtaisista säännöistä neuvoston direktiivin 91/414/ETY soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan kuuluneiden mutta direktiivin liitteeseen I sisällyttämättömien tehoaineiden tavanomaisesta ja nopeutetusta arviointimenettelystä 17 päivänä tammikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 33/2008 (5) 14–19 artiklassa säädetyn nopeutetun menettelyn soveltamista. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti alkuperäinen ilmoittaja, jäljempänä ’hakija’, toimitti uuden hakemuksen, jossa se pyysi yksityiskohtaisista säännöistä neuvoston direktiivin 91/414/ETY soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan kuuluneiden mutta direktiivin liitteeseen I sisällyttämättömien tehoaineiden tavanomaisesta ja nopeutetusta arviointimenettelystä 17 päivänä tammikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 33/2008 (5) 14–19 artiklassa säädetyn nopeutetun menettelyn soveltamista.

| (3) | Hakemus toimitettiin Belgialle, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksella (EY) N:o 1490/2002. Nopeutetun menettelyn määräaikaa noudatettiin. Tehoaineen määritelmä ja sallitut käyttötarkoitukset ovat samat kuin ne, joista oli kyse päätöksessä 2008/832/EY. Hakemus on myös asetuksen (EY) N:o 33/2008 15 artiklassa säädettyjen muiden sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukainen. Belgia arvioi hakijan toimittamat uudet tiedot ja laati lisäkertomuksen. Se toimitti tämän kertomuksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 8 päivänä lokakuuta 2010. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus toimitettiin Belgialle, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksella (EY) N:o 1490/2002. Nopeutetun menettelyn määräaikaa noudatettiin. Tehoaineen määritelmä ja sallitut käyttötarkoitukset ovat samat kuin ne, joista oli kyse päätöksessä 2008/832/EY. Hakemus on myös asetuksen (EY) N:o 33/2008 15 artiklassa säädettyjen muiden sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukainen. Belgia arvioi hakijan toimittamat uudet tiedot ja laati lisäkertomuksen. Se toimitti tämän kertomuksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 8 päivänä lokakuuta 2010.

| (4) | Elintarviketurvallisuusviranomainen pyysi muilta jäsenvaltioilta ja hakijalta kannanottoja lisäkertomuksesta ja toimitti saamansa kannanotot edelleen komissiolle. Asetuksen (EY) N:o 33/2008 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja komission pyynnöstä jäsenvaltiot ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen tarkastelivat lisäkertomusta vertaistarkasteluna. Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi lausuntonsa bromukonatsolista (6) komissiolle 29 päivänä heinäkuuta 2010. Jäsenvaltiot ja komissio ovat tarkastelleet arviointikertomuksen luonnosta, lisäkertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja bromukonatsolia koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi 23 päivänä marraskuuta 2010. |
| --- | --- |

(4)

Elintarviketurvallisuusviranomainen pyysi muilta jäsenvaltioilta ja hakijalta kannanottoja lisäkertomuksesta ja toimitti saamansa kannanotot edelleen komissiolle. Asetuksen (EY) N:o 33/2008 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja komission pyynnöstä jäsenvaltiot ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen tarkastelivat lisäkertomusta vertaistarkasteluna. Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi lausuntonsa bromukonatsolista (6) komissiolle 29 päivänä heinäkuuta 2010. Jäsenvaltiot ja komissio ovat tarkastelleet arviointikertomuksen luonnosta, lisäkertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja bromukonatsolia koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi 23 päivänä marraskuuta 2010.

| (5) | Esittelijänä toimivan jäsenvaltion laatimassa lisäkertomuksessa ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen uusissa päätelmissä keskitytään niihin huolenaiheisiin, joiden perusteella oli päädytty sisällyttämättä jättämiseen. Huolta aiheuttivat erityisesti vesieliöihin kohdistuva suuri riski ja se, ettei pinta- ja pohjaveden mahdollisen saastumisen arviointiin tarvittavia tietoja ole käytettävissä. |
| --- | --- |

(5)

Esittelijänä toimivan jäsenvaltion laatimassa lisäkertomuksessa ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen uusissa päätelmissä keskitytään niihin huolenaiheisiin, joiden perusteella oli päädytty sisällyttämättä jättämiseen. Huolta aiheuttivat erityisesti vesieliöihin kohdistuva suuri riski ja se, ettei pinta- ja pohjaveden mahdollisen saastumisen arviointiin tarvittavia tietoja ole käytettävissä.

| (6) | Hakijan toimittamien uusien tietojen perusteella on ollut mahdollista arvioida pinta- ja pohjaveden mahdollista saastumista. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että pohjaveden saastumismahdollisuus on vähäinen ja vesieliöihin kohdistuvaa riskiä voidaan pitää hyväksyttävänä. |
| --- | --- |

(6)

Hakijan toimittamien uusien tietojen perusteella on ollut mahdollista arvioida pinta- ja pohjaveden mahdollista saastumista. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että pohjaveden saastumismahdollisuus on vähäinen ja vesieliöihin kohdistuvaa riskiä voidaan pitää hyväksyttävänä.

| (7) | Näin ollen hakijan toimittamien lisätietojen perusteella voidaan sulkea pois ne huolenaiheet, joiden vuoksi sisällyttämättä jättämiseen päädyttiin. Muita avoimia tieteellisiä kysymyksiä ei ole tullut ilmi. |
| --- | --- |

(7)

Näin ollen hakijan toimittamien lisätietojen perusteella voidaan sulkea pois ne huolenaiheet, joiden vuoksi sisällyttämättä jättämiseen päädyttiin. Muita avoimia tieteellisiä kysymyksiä ei ole tullut ilmi.

| (8) | Eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että bromukonatsolia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset etenkin tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sisällyttää bromukonatsoli liitteeseen I sen varmistamiseksi, että kyseistä tehoainetta sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevien lupien myöntäminen voidaan järjestää kaikissa jäsenvaltioissa mainitussa direktiivissä säädetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(8)

Eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että bromukonatsolia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset etenkin tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sisällyttää bromukonatsoli liitteeseen I sen varmistamiseksi, että kyseistä tehoainetta sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevien lupien myöntäminen voidaan järjestää kaikissa jäsenvaltioissa mainitussa direktiivissä säädetyllä tavalla.

| (9) | Rajoittamatta edellä esitetyn päätelmän soveltamista on kuitenkin aiheellista hankkia vahvistavia tietoja tietyistä seikoista. Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tehoaineen sisällyttämiselle liitteeseen I voidaan asettaa ehtoja. Tämän vuoksi on aiheellista edellyttää, että hakija toimittaa tietoja pitkän aikavälin riskinarvioinnista kasvissyöjänisäkkäiden osalta sekä vahvistavia tietoja triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämistä pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa ja eläinperäisissä tuotteissa. Jotta voitaisiin paremmin arvioida aineen mahdollisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, on aiheellista edellyttää, että bromukonatsolille tehdään lisätestejä heti, kun hormonaalisten haittavaikutusten testausta koskevat OECD:n yleisohjeet tai vaihtoehtoisesti yhteisön tasolla hyväksytyt testausta koskevat yleisohjeet on annettu. |
| --- | --- |

(9)

Rajoittamatta edellä esitetyn päätelmän soveltamista on kuitenkin aiheellista hankkia vahvistavia tietoja tietyistä seikoista. Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tehoaineen sisällyttämiselle liitteeseen I voidaan asettaa ehtoja. Tämän vuoksi on aiheellista edellyttää, että hakija toimittaa tietoja pitkän aikavälin riskinarvioinnista kasvissyöjänisäkkäiden osalta sekä vahvistavia tietoja triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämistä pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa ja eläinperäisissä tuotteissa. Jotta voitaisiin paremmin arvioida aineen mahdollisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, on aiheellista edellyttää, että bromukonatsolille tehdään lisätestejä heti, kun hormonaalisten haittavaikutusten testausta koskevat OECD:n yleisohjeet tai vaihtoehtoisesti yhteisön tasolla hyväksytyt testausta koskevat yleisohjeet on annettu.

| (10) | Sen vuoksi on aiheellista muuttaa direktiiviä 91/414/ETY. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi on aiheellista muuttaa direktiiviä 91/414/ETY.

| (11) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 91/414/ETY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2011. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle nämä säädökset kirjallisina sekä kyseisiä säädöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2011.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EYVL L 55, 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  EYVL L 224, 21.8.2002, s. 23.

3

(4)  EUVL L 295, 4.11.2008, s. 53.

4

(5)  EUVL L 15, 18.1.2008, s. 5.

5

(6)  European Food Safety Authority: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole; EFSA Journal 2010; 8(8):1704. [84 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1704. Saatavilla osoitteessa www.efsa.europa.eu/efsajournal.

6

---

LIITE

Lisätään direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevan taulukon loppuun seuraavat tiedot:

| N:o | Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Voimaantulo | Sisällyttämisen päättymispäivä | Erityissäännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”323 | Bromukonatsoli
  CAS-numero:116255-48-2
  CIPAC-numero: 680 | 1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-bromi-2-(2,4-dikloorifenyyli)tetrahydrofurfuryyli]-1H-1,2,4-triatsoli | ≥ 960 g/kg | 1. helmikuuta 2011 | 31. tammikuuta 2021 | A   OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan sienitautien torjunta-aineena käyttöä varten.
  B   OSA
  Liitteessä VI vahvistettujen yhtenäisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 23. marraskuuta 2010 valmiiksi saadun bromukonatsolia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  — | käyttäjien turvallisuuteen ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö, |

N:o

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Voimaantulo

Sisällyttämisen päättymispäivä

Erityissäännökset

”323

Bromukonatsoli

CAS-numero:116255-48-2

CIPAC-numero: 680

1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-bromi-2-(2,4-dikloorifenyyli)tetrahydrofurfuryyli]-1H-1,2,4-triatsoli

≥ 960 g/kg

1. helmikuuta 2011

31. tammikuuta 2021

A   OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan sienitautien torjunta-aineena käyttöä varten.

B   OSA

Liitteessä VI vahvistettujen yhtenäisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 23. marraskuuta 2010 valmiiksi saadun bromukonatsolia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

—

käyttäjien turvallisuuteen ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö,

| — | vesieliöiden suojeluun; lupaedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä, kuten riittävät puskurivyöhykkeet. |
| --- | --- |

—

vesieliöiden suojeluun; lupaedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä, kuten riittävät puskurivyöhykkeet.

Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakija toimittaa komissiolle

| — | vahvistavia tietoja triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämistä pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa ja eläinperäisissä tuotteissa |
| --- | --- |

—

vahvistavia tietoja triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämistä pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa ja eläinperäisissä tuotteissa

| — | tietoja pitkän aikavälin riskin arviointia varten kasvissyöjänisäkkäiden osalta. |
| --- | --- |

—

tietoja pitkän aikavälin riskin arviointia varten kasvissyöjänisäkkäiden osalta.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakija, jonka pyynnöstä bromukonatsoli on sisällytetty tähän liitteeseen, toimittaa kyseiset vahvistavat tiedot komissiolle viimeistään 31. tammikuuta 2013.

Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakija toimittaa komissiolle bromukonatsolin mahdollisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia koskevat lisätiedot kahden vuoden kuluessa siitä, kun hormonaalisten haittavaikutusten testausta koskevat OECD:n yleisohjeet tai vaihtoehtoisesti yhteisön tasolla hyväksytyt testausta koskevat yleisohjeet on annettu.”

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja määritelmästä annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

1

---

PÄÄTÖKSET

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/47

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2010,

neuvoston työjärjestyksen muuttamisesta

(2010/795/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 240 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon neuvoston työjärjestyksen liitteessä III olevan 2 artiklan 2 kohdan (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 4 kohdassa määrätään, että kun neuvosto hyväksyy säädöksen, joka edellyttää määräenemmistöä, ja jos joku neuvoston jäsen sitä pyytää, tarkistetaan 31 päivään lokakuuta 2014 saakka neuvoston työjärjestyksen, jäljempänä ’työjärjestys’, liitteessä III olevassa 1 artiklassa esitettyjen väestölukujen mukaisesti laskemalla, että tämän enemmistön muodostavat jäsenvaltiot edustavat vähintään 62:ta prosenttia unionin koko väestöstä. |
| --- | --- |

(1)

Siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 4 kohdassa määrätään, että kun neuvosto hyväksyy säädöksen, joka edellyttää määräenemmistöä, ja jos joku neuvoston jäsen sitä pyytää, tarkistetaan 31 päivään lokakuuta 2014 saakka neuvoston työjärjestyksen, jäljempänä ’työjärjestys’, liitteessä III olevassa 1 artiklassa esitettyjen väestölukujen mukaisesti laskemalla, että tämän enemmistön muodostavat jäsenvaltiot edustavat vähintään 62:ta prosenttia unionin koko väestöstä.

| (2) | Työjärjestyksen liitteessä III olevan 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvosto mukauttaa mainitun liitteen 1 artiklassa olevia lukuja joka vuosi 1 päivästä tammikuuta alkaen niiden tietojen mukaisesti, jotka Euroopan unionin tilastotoimistolla oli käytössään edellisen vuoden syyskuun 30 päivänä. |
| --- | --- |

(2)

Työjärjestyksen liitteessä III olevan 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvosto mukauttaa mainitun liitteen 1 artiklassa olevia lukuja joka vuosi 1 päivästä tammikuuta alkaen niiden tietojen mukaisesti, jotka Euroopan unionin tilastotoimistolla oli käytössään edellisen vuoden syyskuun 30 päivänä.

| (3) | Sen vuoksi työjärjestystä olisi mukautettava tämän mukaisesti vuoden 2011 osalta, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi työjärjestystä olisi mukautettava tämän mukaisesti vuoden 2011 osalta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan työjärjestyksen liitteessä III oleva 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Kunkin jäsenvaltion kokonaisväkiluku SEU:n 16 artiklan 5 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 36) 3 artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamista varten 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana on:

| Jäsenvaltio | Väkiluku
  (× 1 000) |
| --- | --- |
| Saksa | 81 802,3 |
| Ranska | 64 714,1 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 62 008,0 |
| Italia | 60 340,3 |
| Espanja | 45 989,0 |
| Puola | 38 167,3 |
| Romania | 21 462,2 |
| Alankomaat | 16 575,0 |
| Kreikka | 11 305,1 |
| Belgia | 10 827,0 |
| Portugali | 10 637,7 |
| Tšekin tasavalta | 10 506,8 |
| Unkari | 10 014,3 |
| Ruotsi | 9 340,7 |
| Itävalta | 8 375,3 |
| Bulgaria | 7 563,7 |
| Tanska | 5 534,7 |
| Slovakia | 5 424,9 |
| Suomi | 5 351,4 |
| Irlanti | 4 467,9 |
| Liettua | 3 329,0 |
| Latvia | 2 248,4 |
| Slovenia | 2 047,0 |
| Viro | 1 340,1 |
| Kypros | 803,1 |
| Luxemburg | 502,1 |
| Malta | 413,0 |
| Yhteensä | 501 090,4 |
| Kynnysarvo (62 %) | 310 676,1” |

Jäsenvaltio

Väkiluku

(× 1 000)

Saksa

81 802,3

Ranska

64 714,1

Yhdistynyt kuningaskunta

62 008,0

Italia

60 340,3

Espanja

45 989,0

Puola

38 167,3

Romania

21 462,2

Alankomaat

16 575,0

Kreikka

11 305,1

Belgia

10 827,0

Portugali

10 637,7

Tšekin tasavalta

10 506,8

Unkari

10 014,3

Ruotsi

9 340,7

Itävalta

8 375,3

Bulgaria

7 563,7

Tanska

5 534,7

Slovakia

5 424,9

Suomi

5 351,4

Irlanti

4 467,9

Liettua

3 329,0

Latvia

2 248,4

Slovenia

2 047,0

Viro

1 340,1

Kypros

803,1

Luxemburg

502,1

Malta

413,0

Yhteensä

501 090,4

Kynnysarvo (62 %)

310 676,1”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. VANACKERE

---

(1)  Neuvoston päätös 2009/937/EU, tehty 1 päivänä joulukuuta 2009, neuvoston työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 325, 11.12.2009, s. 35).

1

---

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/49

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS EUPOL COPPS/1/2010,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2010,

palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) johtajan toimikauden jatkamisesta

(2010/796/YUTP)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon 17 päivänä joulukuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/784/YUTP palestiinalaisalueilla toteutettavasta Euroopan unionin poliisioperaatiosta (EUPOL COPPS) (1), ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksen 2010/784/YUTP 10 artiklan 1 kohdassa valtuutetaan poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea tekemään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan mukaisesti asiaankuuluvat EUPOL COPPS -operaation poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksen 2010/784/YUTP 10 artiklan 1 kohdassa valtuutetaan poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea tekemään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 38 artiklan mukaisesti asiaankuuluvat EUPOL COPPS -operaation poliittista valvontaa ja strategista johtoa koskevat päätökset, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä.

| (2) | Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on ehdottanut Henrik MALMQUIST in toimikauden jatkamista EUPOL COPPS -operaation johtajana, |
| --- | --- |

(2)

Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on ehdottanut Henrik MALMQUIST in toimikauden jatkamista EUPOL COPPS -operaation johtajana,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jatketaan Henrik MALMQUIST in toimikautta palestiinalaisalueilla toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPOL COPPS) johtajana 1 päivästä tammikuuta 201131 päivään joulukuuta 2011.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2011.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2010.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

W. STEVENS

---

(1)  EUVL L 335, 18.12.2010, s. 60.

1

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/50

---

EUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN VALALIITON VÄLISELLÄ MAATALOUSTUOTTEIDEN KAUPPAA KOSKEVALLA SOPIMUKSELLA PERUSTETUN ELÄINLÄÄKINTÄALAN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2010,

annettu 1 päivänä joulukuuta 2010,

sopimuksen liitteen 11 lisäysten 1, 2, 5, 6, 10 ja 11 muuttamisesta

(2010/797/EU)

ELÄINLÄÄKINTÄALAN SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen, jäljempänä ’maataloussopimus’, ja erityisesti sen liitteessä 11 olevan 19 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Maataloussopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Maataloussopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.

| (2) | Maataloussopimuksen liitteessä 11 olevan 19 artiklan 1 kohdan mukaan eläinlääkintäalan sekakomitean tehtävänä on tarkastella kaikkia mainittuun liitteeseen ja sen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä ja vastata siinä määrätyistä tehtävistä. Mainitussa liitteessä olevan 19 artiklan 3 kohdan mukaan eläinlääkintäalan sekakomitea voi muuttaa liitteen lisäyksiä erityisesti niiden mukauttamiseksi ja ajan tasalle saattamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Maataloussopimuksen liitteessä 11 olevan 19 artiklan 1 kohdan mukaan eläinlääkintäalan sekakomitean tehtävänä on tarkastella kaikkia mainittuun liitteeseen ja sen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä ja vastata siinä määrätyistä tehtävistä. Mainitussa liitteessä olevan 19 artiklan 3 kohdan mukaan eläinlääkintäalan sekakomitea voi muuttaa liitteen lisäyksiä erityisesti niiden mukauttamiseksi ja ajan tasalle saattamiseksi.

| (3) | Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä muutettiin ensimmäisen kerran sopimuksen liitteessä 11 olevien lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 11 muuttamisesta 25 päivänä marraskuuta 2003 tehdyllä, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksellä N:o 2/2003 (1). |
| --- | --- |

(3)

Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä muutettiin ensimmäisen kerran sopimuksen liitteessä 11 olevien lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 11 muuttamisesta 25 päivänä marraskuuta 2003 tehdyllä, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksellä N:o 2/2003 (1).

| (4) | Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä muutettiin viimeksi sopimuksen liitteen 11 lisäysten 2, 3, 4, 5, 6 ja 10 muuttamisesta 23 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksellä N:o 1/2008 (2). |
| --- | --- |

(4)

Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä muutettiin viimeksi sopimuksen liitteen 11 lisäysten 2, 3, 4, 5, 6 ja 10 muuttamisesta 23 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksellä N:o 1/2008 (2).

| (5) | Sveitsin valaliitto on pyytänyt jatkoa aiemmin myönnetylle poikkeukselle trikiinitutkimuksesta, joka tehdään lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhoille ja lihalle pienteurastamoissa. Ottaen huomioon, että kotieläiminä pidettävien sikojen ruhot ja liha sekä niistä saadut raakalihavalmisteet, lihavalmisteet ja lihajalosteet eivät eläinperäisistä elintarvikkeista annetun Sveitsin sisäasiainministeriön (Département Fédéral de l’Intérieur) asetuksen (RS 817.022.108) 9 a §:n mukaan voi olla Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa käytävän kaupan kohteena, kyseiseen pyyntöön voidaan suostua. Kyseessä olevaa poikkeusta olisi näin ollen sovellettava 31 päivään joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(5)

Sveitsin valaliitto on pyytänyt jatkoa aiemmin myönnetylle poikkeukselle trikiinitutkimuksesta, joka tehdään lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhoille ja lihalle pienteurastamoissa. Ottaen huomioon, että kotieläiminä pidettävien sikojen ruhot ja liha sekä niistä saadut raakalihavalmisteet, lihavalmisteet ja lihajalosteet eivät eläinperäisistä elintarvikkeista annetun Sveitsin sisäasiainministeriön (Département Fédéral de l’Intérieur) asetuksen (RS 817.022.108) 9 a §:n mukaan voi olla Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa käytävän kaupan kohteena, kyseiseen pyyntöön voidaan suostua. Kyseessä olevaa poikkeusta olisi näin ollen sovellettava 31 päivään joulukuuta 2014.

| (6) | Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäysten viimeisen muutoksen jälkeen myös mainitun sopimuksen liitteen 11 lisäyksissä 1, 2, 5, 6 ja 10 tarkoitettua lainsäädäntöä on muutettu. Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 11 ilmoitetut yhteysviranomaiset olisi sen vuoksi saatettava ajan tasalle. |
| --- | --- |

(6)

Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäysten viimeisen muutoksen jälkeen myös mainitun sopimuksen liitteen 11 lisäyksissä 1, 2, 5, 6 ja 10 tarkoitettua lainsäädäntöä on muutettu. Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 11 ilmoitetut yhteysviranomaiset olisi sen vuoksi saatettava ajan tasalle.

| (7) | Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäysten 1, 2, 5, 6, 10 ja 11 määräyksiä olisi näin ollen muutettava, |
| --- | --- |

(7)

Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäysten 1, 2, 5, 6, 10 ja 11 määräyksiä olisi näin ollen muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäykset 1, 2, 5, 6, 10 ja 11 tämän päätöksen liitteiden I–VI mukaisesti.

2 artikla

Tämän kahtena kappaleena laaditun päätöksen allekirjoittavat molemmat puheenjohtajat tai muut henkilöt, jotka on valtuutettu toimimaan osapuolten puolesta.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona molemmat osapuolet ovat allekirjoittaneet sen.

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Bernissä 1 päivänä joulukuuta 2010.

Sveitsin valaliiton puolesta

Valtuuskunnan päällikkö

Hans WYSS

Tehty Brysselissä 1 päivänä joulukuuta 2010.

Euroopan unionin puolesta

Valtuuskunnan päällikkö

Paul VAN GELDORP

---

(1)  EUVL L 23, 28.1.2004, s. 27.

1

(2)  EUVL L 6, 10.1.2009, s. 89.

2

---

LIITE I

| 1. | Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva luku ”V. Lintuinfluenssa” seuraavasti:
  ”V.   Lintuinfluenssa

  A.   LAINSÄÄDÄNTÖ (1)







  Euroopan unioni | Sveitsi |
| --- | --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 2005/94/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta (EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16). | 1. | Laki eläinkulkutaudeista, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (LFE; RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö) |

1.

Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva luku ”V. Lintuinfluenssa” seuraavasti:

”V.   Lintuinfluenssa

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ (1)

Euroopan unioni

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 2005/94/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta (EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16).

1.

Laki eläinkulkutaudeista, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (LFE; RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 a ja 9 a § (erittäin tarttuvien eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet, torjunnan tavoitteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (OFE; RS 916401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 122–125 § (lintuinfluenssaa koskevat erityistoimenpiteet) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (OFE; RS 916401), ja erityisesti sen 2 § (erittäin tarttuvat eläinkulkutaudit), 49 § (eläimille patogeenisten mikro-organismien käsittely), 73 ja 74 § (puhdistus ja desinfiointi), 77–98 § (erittäin tarttuvia eläinkulkutauteja koskevat yhteiset määräykset), 122–125 § (lintuinfluenssaa koskevat erityistoimenpiteet)

| 3. | Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1999 (Org DFE; RS 172 216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio) |
| --- | --- |

3.

Asetus julkistaloudesta vastaavan ministeriön organisaatiosta, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1999 (Org DFE; RS 172 216.1), ja erityisesti sen 8 § (vertailulaboratorio)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Euroopan unionin vertailulaboratorio lintuinfluenssan tunnistamista varten on Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2005/94/EY liitteessä VII olevassa 2 kohdassa. |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin vertailulaboratorio lintuinfluenssan tunnistamista varten on Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Yhdistynyt kuningaskunta. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorion tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2005/94/EY liitteessä VII olevassa 2 kohdassa.

| 2. | Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 §:n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston internetsivustolla. |
| --- | --- |

2.

Sveitsillä on eläinkulkutaudeista annetun asetuksen 97 §:n mukaisesti hätäsuunnitelma, joka on julkaistu Sveitsin eläinlääkintäviraston internetsivustolla.

| 3. | Paikalla toteutettavat tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2005/94/EY 60 artiklan ja eläinkulkutaudeista säädetyn lain 57 §:n perusteella. |
| --- | --- |

3.

Paikalla toteutettavat tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2005/94/EY 60 artiklan ja eläinkulkutaudeista säädetyn lain 57 §:n perusteella.

| 2. | Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva VII luku ”Kalojen ja nilviäisten taudit” seuraavasti:
  ”VII.   Kalojen ja nilviäisten taudit

  A.   LAINSÄÄDÄNTÖ (2)







  Euroopan unioni | Sveitsi |
| --- | --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 2006/88/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14). | 1. | Laki eläinkulkutaudeista, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (LFE; RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 aja 10 § (eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö) |

2.

Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva VII luku ”Kalojen ja nilviäisten taudit” seuraavasti:

”VII.   Kalojen ja nilviäisten taudit

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ (2)

Euroopan unioni

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 2006/88/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14).

1.

Laki eläinkulkutaudeista, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1966 (LFE; RS 916.40), ja erityisesti sen 1, 1 aja 10 § (eläinkulkutautien torjumista koskevat toimenpiteet) ja 57 § (tekniset täytäntöönpanomääräykset, kansainvälinen yhteistyö)

| 2. | Asetus eläinkulkutaudeista, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (OFE; RS 916401), ja erityisesti sen 3 ja 4 § (tarkoitetut eläinkulkutaudit), 18 a § (kalankasvatusyksiköiden rekisteröinti), 61 § (kalastusluvan haltijan ja kalastuksen valvonnan vastuuelinten velvoitteet), 62–76 § (yleiset torjuntatoimenpiteet), 275–290 § (kalatauteja koskevat erityistoimenpiteet, diagnostinen laboratorio) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkulkutaudeista, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (OFE; RS 916401), ja erityisesti sen 3 ja 4 § (tarkoitetut eläinkulkutaudit), 18 a § (kalankasvatusyksiköiden rekisteröinti), 61 § (kalastusluvan haltijan ja kalastuksen valvonnan vastuuelinten velvoitteet), 62–76 § (yleiset torjuntatoimenpiteet), 275–290 § (kalatauteja koskevat erityistoimenpiteet, diagnostinen laboratorio)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Eurooppalaisen tavallisen osterin kasvatusta ei nykyisin harjoiteta Sveitsissä. Jos bonamioosia tai marteilioosia ilmenee, Sveitsin eläinlääkintävirasto sitoutuu toteuttamaan tarvittavat Euroopan unionin lainsäädännön mukaiset hätätoimenpiteet eläinkulkutaudeista annetun lain 57 §:n perusteella. |
| --- | --- |

1.

Eurooppalaisen tavallisen osterin kasvatusta ei nykyisin harjoiteta Sveitsissä. Jos bonamioosia tai marteilioosia ilmenee, Sveitsin eläinlääkintävirasto sitoutuu toteuttamaan tarvittavat Euroopan unionin lainsäädännön mukaiset hätätoimenpiteet eläinkulkutaudeista annetun lain 57 §:n perusteella.

| 2. | Kala- ja nilviäistautien torjumiseksi Sveitsi soveltaa eläinkulkutaudeista annettua asetusta, erityisesti sen 61 §:ää (kalastusluvan haltijan ja kalastuksen valvonnan vastuuelinten velvoitteet), 62–76 §:ää (yleiset torjuntatoimenpiteet), 275–290 §:ää (kalatauteja koskevat erityistoimenpiteet, diagnostinen laboratorio) ja 291 §:ää (valvottavat eläinkulkutaudit). |
| --- | --- |

2.

Kala- ja nilviäistautien torjumiseksi Sveitsi soveltaa eläinkulkutaudeista annettua asetusta, erityisesti sen 61 §:ää (kalastusluvan haltijan ja kalastuksen valvonnan vastuuelinten velvoitteet), 62–76 §:ää (yleiset torjuntatoimenpiteet), 275–290 §:ää (kalatauteja koskevat erityistoimenpiteet, diagnostinen laboratorio) ja 291 §:ää (valvottavat eläinkulkutaudit).

| 3. | Euroopan unionin vertailulaboratorio äyriäisten tautien tunnistamista varten on Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Yhdistynyt kuningaskunta. Euroopan unionin vertailulaboratorio kalatautien tunnistamista varten on National Veterinary Institute, Technical University of Denmark, Hangøvej 2, 8200 Århus, Tanska. Euroopan unionin vertailulaboratorio nilviäisten tautien tunnistamista varten on Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Ranska. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorioiden tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2006/88/EY liitteen VI osassa I. |
| --- | --- |

3.

Euroopan unionin vertailulaboratorio äyriäisten tautien tunnistamista varten on Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Yhdistynyt kuningaskunta. Euroopan unionin vertailulaboratorio kalatautien tunnistamista varten on National Veterinary Institute, Technical University of Denmark, Hangøvej 2, 8200 Århus, Tanska. Euroopan unionin vertailulaboratorio nilviäisten tautien tunnistamista varten on Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Ranska. Sveitsi vastaa sille tästä nimeämisestä aiheutuvien toimien kuluista. Laboratorioiden tarkoituksesta ja tehtävistä säädetään direktiivin 2006/88/EY liitteen VI osassa I.

| 4. | Paikalla toteutettavat tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2006/88/EY 58 artiklan ja eläinkulkutaudeista annetun lain 57 §:n perusteella. |
| --- | --- |

4.

Paikalla toteutettavat tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2006/88/EY 58 artiklan ja eläinkulkutaudeista annetun lain 57 §:n perusteella.

---

(1)  Kaikki säädösviittaukset ovat, jollei toisin mainita, viittauksia mainittuun säädökseen sellaisena kuin se on muutettuna ennen 1 päivää syyskuuta 2009.”

(2)  Kaikki säädösviittaukset ovat, jollei toisin mainita, viittauksia mainittuun säädökseen sellaisena kuin se on muutettuna ennen 1 päivää syyskuuta 2009.”

---

LIITE II

| 1. | Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksen 2 luvun ”I. Nauta- ja sikaeläimet” osan ”B. Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt” 7 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | Taudista vapaa asema voidaan palauttaa, kun tartunnan saaneiden eläinten hävittämisen jälkeen kaikille siitoseläimille ja edustavalle määrälle lihotuseläimiä vähintään 21 päivän välein tehdyn serologisen tutkimuksen tulos on negatiivinen.
  Sveitsin tautivapaan aseman tunnustamiseksi sovelletaan päätöksen 2008/185/EY (EUVL L 59, 4.3.2008, s. 19), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2009/248/EY (EUVL L 73, 19.3.2009, s. 22), säännöksiä soveltuvin osin.” |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksen 2 luvun ”I. Nauta- ja sikaeläimet” osan ”B. Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt” 7 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

Taudista vapaa asema voidaan palauttaa, kun tartunnan saaneiden eläinten hävittämisen jälkeen kaikille siitoseläimille ja edustavalle määrälle lihotuseläimiä vähintään 21 päivän välein tehdyn serologisen tutkimuksen tulos on negatiivinen.

Sveitsin tautivapaan aseman tunnustamiseksi sovelletaan päätöksen 2008/185/EY (EUVL L 59, 4.3.2008, s. 19), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2009/248/EY (EUVL L 73, 19.3.2009, s. 22), säännöksiä soveltuvin osin.”

| 2. | Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksen 2 luvun ”I. Nauta- ja sikaeläimet” osan ”B. Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt” 11 kohta seuraavasti:






  ”11. | Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien nautaeläinten ja sikojen mukana on oltava direktiivin 64/432/ETY liitteessä F olevien mallien mukaiset terveystodistukset. Sovelletaan seuraavia mukautuksia:






  — | mallin 1 mukaisen todistuksen C jaksoa mukautetaan seuraavasti:






  — | täydennetään 4 kohdassa lisätakuisiin liittyviä luetelmakohtia seuraavasti:






  ’— | Tauti: naudan tarttuva rinotrakeiitti (IBR), |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksen 2 luvun ”I. Nauta- ja sikaeläimet” osan ”B. Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt” 11 kohta seuraavasti:

”11.

Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Sveitsin välillä kaupan kohteena olevien nautaeläinten ja sikojen mukana on oltava direktiivin 64/432/ETY liitteessä F olevien mallien mukaiset terveystodistukset. Sovelletaan seuraavia mukautuksia:

—

mallin 1 mukaisen todistuksen C jaksoa mukautetaan seuraavasti:

—

täydennetään 4 kohdassa lisätakuisiin liittyviä luetelmakohtia seuraavasti:

’—

Tauti: naudan tarttuva rinotrakeiitti (IBR),

| — | komission päätöksen 2004/558/EY mukaisesti; päätöksen säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin;’; |
| --- | --- |

—

komission päätöksen 2004/558/EY mukaisesti; päätöksen säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin;’;

| — | mallin 2 mukaisen todistuksen C jaksoa mukautetaan seuraavasti:






  — | täydennetään 4 kohdassa lisätakuisiin liittyviä luetelmakohtia seuraavasti:






  ’— | Tauti: Aujeszkyn tauti, |
| --- | --- | --- | --- |

—

mallin 2 mukaisen todistuksen C jaksoa mukautetaan seuraavasti:

—

täydennetään 4 kohdassa lisätakuisiin liittyviä luetelmakohtia seuraavasti:

’—

Tauti: Aujeszkyn tauti,

| — | komission päätöksen 2008/185/EY mukaisesti; päätöksen säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin;’ ”. |
| --- | --- |

—

komission päätöksen 2008/185/EY mukaisesti; päätöksen säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin;’ ”.

| 3. | Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksen 2 luvun ”IV. Siipikarja ja siitosmunat” osan ”B. Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt” 4 kohta seuraavasti:






  ”4. | Sveitsin viranomaiset sitoutuvat siihen, että lähetettäessä siitosmunia Euroopan unioniin noudatetaan merkitsemissääntöjä, joista säädetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä siitosmunien ja siipikarjan poikasten kaupan pitämisen vaatimusten osalta 27 päivänä kesäkuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 617/2008 (EUVL L 168, 28.6.2008, s. 5).” |
| --- | --- | --- |

3.

Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksen 2 luvun ”IV. Siipikarja ja siitosmunat” osan ”B. Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt” 4 kohta seuraavasti:

”4.

Sveitsin viranomaiset sitoutuvat siihen, että lähetettäessä siitosmunia Euroopan unioniin noudatetaan merkitsemissääntöjä, joista säädetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä siitosmunien ja siipikarjan poikasten kaupan pitämisen vaatimusten osalta 27 päivänä kesäkuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 617/2008 (EUVL L 168, 28.6.2008, s. 5).”

| 4. | Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 2 oleva luku ”V. Vesiviljelyeläimet ja -tuotteet” seuraavasti:
  ”V.   Vesiviljelyeläimet ja -tuotteet

  A.   LAINSÄÄDÄNTÖ (1)







  Euroopan unioni | Sveitsi |
| --- | --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 2006/88/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14). | 1. | Asetus eläinkulkutaudeista, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (OFE; RS 916401), ja erityisesti sen 3 ja 4 § (tarkoitetut eläinkulkutaudit), 18 a § (kalankasvatusyksiköiden rekisteröinti), 61 § (kalastusluvan haltijan ja kalastuksen valvonnan vastuuelinten velvoitteet), 62–76 § (yleiset torjuntatoimenpiteet), 275–290 § (kalatauteja koskevat erityistoimenpiteet, diagnostinen laboratorio) |

4.

Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 2 oleva luku ”V. Vesiviljelyeläimet ja -tuotteet” seuraavasti:

”V.   Vesiviljelyeläimet ja -tuotteet

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ (1)

Euroopan unioni

Sveitsi

Neuvoston direktiivi 2006/88/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14).

1.

Asetus eläinkulkutaudeista, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (OFE; RS 916401), ja erityisesti sen 3 ja 4 § (tarkoitetut eläinkulkutaudit), 18 a § (kalankasvatusyksiköiden rekisteröinti), 61 § (kalastusluvan haltijan ja kalastuksen valvonnan vastuuelinten velvoitteet), 62–76 § (yleiset torjuntatoimenpiteet), 275–290 § (kalatauteja koskevat erityistoimenpiteet, diagnostinen laboratorio)

| 2. | Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakuljetuksesta ja viennistä, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2007 (OITE; RS 916 443.10) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinten ja eläintuotteiden tuonnista, kauttakuljetuksesta ja viennistä, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2007 (OITE; RS 916 443.10)

| 3. | Asetus kolmansista maista ilmateitse tuotavien eläinten maahantuonnista ja kauttakuljetuksesta, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2007 (OITA; RS 916 443.12) |
| --- | --- |

3.

Asetus kolmansista maista ilmateitse tuotavien eläinten maahantuonnista ja kauttakuljetuksesta, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2007 (OITA; RS 916 443.12)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| 1. | Tätä liitettä sovellettaessa tunnustetaan, että Sveitsi on virallisesti vapaa lohen tarttuvasta anemiasta sekä marteilioosi (Marteilia refringens)- ja bonamioosi (Bonamia ostreae) -infektioista. |
| --- | --- |

1.

Tätä liitettä sovellettaessa tunnustetaan, että Sveitsi on virallisesti vapaa lohen tarttuvasta anemiasta sekä marteilioosi (Marteilia refringens)- ja bonamioosi (Bonamia ostreae) -infektioista.

| 2. | Direktiivin 2006/88/EY 29, 40, 41, 43, 44 ja 50 artiklan mahdollinen soveltaminen kuuluu eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 2006/88/EY 29, 40, 41, 43, 44 ja 50 artiklan mahdollinen soveltaminen kuuluu eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| 3. | Koristevesieläinten sekä viljelyyn, uudelleensijoitusalueille, istuta ja ongi -kalastuspaikoille, avoimiin koristetiloihin ja istutukseen tarkoitettujen vesiviljelyeläinten sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen vesiviljelyeläinten ja eläintuotteiden markkinoille saattamiseen sovellettavat eläinten terveyttä koskevat vaatimukset vahvistetaan neuvoston direktiivin 2006/88/EY täytäntöönpanosta vesiviljelyeläinten ja niistä saatavien tuotteiden markkinoille saattamista ja yhteisöön tuontia koskevien edellytysten ja todistusvaatimusten osalta ja tartunnanlevittäjälajien luettelon vahvistamiseksi 12 päivänä joulukuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1251/2008 (EUVL L 337, 16.12.2008, s. 41) 4–9 artiklassa. |
| --- | --- |

3.

Koristevesieläinten sekä viljelyyn, uudelleensijoitusalueille, istuta ja ongi -kalastuspaikoille, avoimiin koristetiloihin ja istutukseen tarkoitettujen vesiviljelyeläinten sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen vesiviljelyeläinten ja eläintuotteiden markkinoille saattamiseen sovellettavat eläinten terveyttä koskevat vaatimukset vahvistetaan neuvoston direktiivin 2006/88/EY täytäntöönpanosta vesiviljelyeläinten ja niistä saatavien tuotteiden markkinoille saattamista ja yhteisöön tuontia koskevien edellytysten ja todistusvaatimusten osalta ja tartunnanlevittäjälajien luettelon vahvistamiseksi 12 päivänä joulukuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1251/2008 (EUVL L 337, 16.12.2008, s. 41) 4–9 artiklassa.

| 4. | Paikalla toteutettavat tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2006/88/EY 58 artiklan ja eläinkulkutaudeista säädetyn lain 57 §:n perusteella. |
| --- | --- |

4.

Paikalla toteutettavat tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti direktiivin 2006/88/EY 58 artiklan ja eläinkulkutaudeista säädetyn lain 57 §:n perusteella.

---

(1)  Kaikki säädösviittaukset ovat, jollei toisin mainita, viittauksia mainittuun säädökseen sellaisena kuin se on muutettuna ennen 1 päivää syyskuuta 2009.”

---

LIITE III

Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 5 olevan V luvun osa ”A. Eläinten tunnistetiedot” seuraavasti:

”A.   Eläinten tunnistetiedot

A.   LAINSÄÄDÄNTÖ (1)

| Euroopan unioni | Sveitsi |
| --- | --- |
| 1. | Neuvoston direktiivi 2008/71/EY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2008, sikojen tunnistamisesta ja rekisteröinnistä (EUVL L 213, 8.8.2008, s. 31). |

Euroopan unioni

Sveitsi

1.

Neuvoston direktiivi 2008/71/EY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2008, sikojen tunnistamisesta ja rekisteröinnistä (EUVL L 213, 8.8.2008, s. 31).

| 2. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1760/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta (EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1760/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta (EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1).

| 1. | Asetus eläinkulkutaudeista, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (OFE; RS 916 401), ja erityisesti sen 7–20 § (rekisteröinti ja tunnistetiedot) |
| --- | --- |

1.

Asetus eläinkulkutaudeista, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1995 (OFE; RS 916 401), ja erityisesti sen 7–20 § (rekisteröinti ja tunnistetiedot)

| 2. | Asetus eläinkuljetuksia koskevasta tietopankista, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916 404) |
| --- | --- |

2.

Asetus eläinkuljetuksia koskevasta tietopankista, annettu 23 päivänä marraskuuta 2005 (RS 916 404)

B.   SOVELTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

| a) | Direktiivin 2008/71/EY 4 artiklan 2 kohdan soveltaminen kuuluu eläinlääkintäalan sekakomitealle. |
| --- | --- |

a)

Direktiivin 2008/71/EY 4 artiklan 2 kohdan soveltaminen kuuluu eläinlääkintäalan sekakomitealle.

| b) | Paikalla toteutettavat tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti asetuksen (EY) N:o 1760/2000 22 artiklan ja eläinkulkutaudeista annetun lain 57 §:n sekä maatiloja koskevien tarkastusten koordinoinnista 14 päivänä marraskuuta 2007 annetun asetuksen (OCI, RS 910.15) 1 §:n perusteella. |
| --- | --- |

b)

Paikalla toteutettavat tarkastukset kuuluvat eläinlääkintäalan sekakomitealle, erityisesti asetuksen (EY) N:o 1760/2000 22 artiklan ja eläinkulkutaudeista annetun lain 57 §:n sekä maatiloja koskevien tarkastusten koordinoinnista 14 päivänä marraskuuta 2007 annetun asetuksen (OCI, RS 910.15) 1 §:n perusteella.

---

(1)  Kaikki säädösviittaukset ovat, jollei toisin mainita, viittauksia mainittuun säädökseen sellaisena kuin se on muutettuna ennen 1 päivää syyskuuta 2009.”

1

---

LIITE IV

| 1. | Muutetaan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 6 olevan I luvun jakson ”Erityisedellytykset” 6 kohta seuraavasti:






  ”6. | Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa poikkeusta trikiinitutkimuksesta, joka tehdään lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhoille ja lihalle pienteurastamoissa.
  Tätä määräystä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2014 saakka.
  Sovellettaessa hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä 23 päivänä marraskuuta 2005 annetun talousministeriön asetuksen (OHyAb; RS 817 190.1) 8 pykälän 3 momenttia ja eläinperäisistä elintarvikkeista 23 päivänä marraskuuta 2005 annetun sisäasiainministeriön asetuksen (RS 817.022.108) 9 pykälän 8 momenttia nämä lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhot ja lihat sekä niistä saadut raakalihavalmisteet, lihavalmisteet ja lihajalosteet on varustettava erityisellä terveysmerkillä hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä 23 päivänä marraskuuta 2005 annetun talousministeriön asetuksen (OHyAb; RS 817 190.1) liitteen 9 viimeisessä kohdassa esitetyn mallin mukaisesti. Nämä tuotteet eivät voi olla Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa käytävän kaupan kohteena eläinperäisistä elintarvikkeista annetun sisäasiainministeriön asetuksen (RS 817 022 108) 9 a pykälän määräysten mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

1.

Muutetaan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 6 olevan I luvun jakson ”Erityisedellytykset” 6 kohta seuraavasti:

”6.

Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa poikkeusta trikiinitutkimuksesta, joka tehdään lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhoille ja lihalle pienteurastamoissa.

Tätä määräystä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2014 saakka.

Sovellettaessa hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä 23 päivänä marraskuuta 2005 annetun talousministeriön asetuksen (OHyAb; RS 817 190.1) 8 pykälän 3 momenttia ja eläinperäisistä elintarvikkeista 23 päivänä marraskuuta 2005 annetun sisäasiainministeriön asetuksen (RS 817.022.108) 9 pykälän 8 momenttia nämä lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen kotieläiminä pidettävien sikojen ruhot ja lihat sekä niistä saadut raakalihavalmisteet, lihavalmisteet ja lihajalosteet on varustettava erityisellä terveysmerkillä hygieniasta eläinten teurastuksen yhteydessä 23 päivänä marraskuuta 2005 annetun talousministeriön asetuksen (OHyAb; RS 817 190.1) liitteen 9 viimeisessä kohdassa esitetyn mallin mukaisesti. Nämä tuotteet eivät voi olla Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa käytävän kaupan kohteena eläinperäisistä elintarvikkeista annetun sisäasiainministeriön asetuksen (RS 817 022 108) 9 a pykälän määräysten mukaisesti.”

| 2. | Muutetaan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 6 olevan I luvun jakson ”Erityisedellytykset” 11 kohta seuraavasti:






  ”11. | 1. | Neuvoston asetus (ETY) N:o 315/93, annettu 8 päivänä helmikuuta 1993, elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevista yhteisön menettelyistä (EYVL L 37, 13.2.1993, s. 1). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Muutetaan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 6 olevan I luvun jakson ”Erityisedellytykset” 11 kohta seuraavasti:

”11.

1.

Neuvoston asetus (ETY) N:o 315/93, annettu 8 päivänä helmikuuta 1993, elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevista yhteisön menettelyistä (EYVL L 37, 13.2.1993, s. 1).

| 2. | Komission direktiivi 95/45/EY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1995, elintarvikkeissa sallittujen väriaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EYVL L 226, 22.9.1995, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Komission direktiivi 95/45/EY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1995, elintarvikkeissa sallittujen väriaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EYVL L 226, 22.9.1995, s. 1).

| 3. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2232/96, annettu 28 päivänä lokakuuta 1996, elintarvikkeissa käytettyjä tai käytettäväksi tarkoitettuja aromiaineita koskevan yhteisön menettelyn määräämisestä (EYVL L 299, 23.11.1996, s. 1). |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2232/96, annettu 28 päivänä lokakuuta 1996, elintarvikkeissa käytettyjä tai käytettäväksi tarkoitettuja aromiaineita koskevan yhteisön menettelyn määräämisestä (EYVL L 299, 23.11.1996, s. 1).

| 4. | Neuvoston direktiivi 96/22/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, tiettyjen hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavien aineiden ja beta-agonistien käytön kieltämisestä kotieläintuotannossa ja direktiivien 81/602/ETY, 88/146/ETY ja 88/299/ETY kumoamisesta (EYVL L 125, 23.5.1996, s. 3). |
| --- | --- |

4.

Neuvoston direktiivi 96/22/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, tiettyjen hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavien aineiden ja beta-agonistien käytön kieltämisestä kotieläintuotannossa ja direktiivien 81/602/ETY, 88/146/ETY ja 88/299/ETY kumoamisesta (EYVL L 125, 23.5.1996, s. 3).

| 5. | Neuvoston direktiivi 96/23/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta (EYVL L 125, 23.5.1996, s. 10). |
| --- | --- |

5.

Neuvoston direktiivi 96/23/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta (EYVL L 125, 23.5.1996, s. 10).

| 6. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/2/EY, annettu 22 päivänä helmikuuta 1999, ionisoivalla säteilyllä käsiteltyjä elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 66, 13.3.1999, s. 16). |
| --- | --- |

6.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/2/EY, annettu 22 päivänä helmikuuta 1999, ionisoivalla säteilyllä käsiteltyjä elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 66, 13.3.1999, s. 16).

| 7. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/3/EY, annettu 22 päivänä helmikuuta 1999, ionisoivalla säteilyllä käsiteltyjä elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia koskevan yhteisön luettelon vahvistamisesta (EYVL L 66, 13.3.1999, s. 24). |
| --- | --- |

7.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/3/EY, annettu 22 päivänä helmikuuta 1999, ionisoivalla säteilyllä käsiteltyjä elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia koskevan yhteisön luettelon vahvistamisesta (EYVL L 66, 13.3.1999, s. 24).

| 8. | Komission päätös 1999/217/EY, tehty 23 päivänä helmikuuta 1999, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2232/96 mukaisesti laaditun, elintarvikkeissa käytettyjä aromiaineita koskevan luettelon hyväksymisestä (EYVL L 84, 27.3.1999, s. 1). |
| --- | --- |

8.

Komission päätös 1999/217/EY, tehty 23 päivänä helmikuuta 1999, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2232/96 mukaisesti laaditun, elintarvikkeissa käytettyjä aromiaineita koskevan luettelon hyväksymisestä (EYVL L 84, 27.3.1999, s. 1).

| 9. | Komission päätös 2002/840/EY, tehty 23 päivänä lokakuuta 2002, elintarvikkeita ionisoivalla säteilyllä käsittelevien, kolmansissa maissa sijaitsevien hyväksyttyjen laitosten luettelon vahvistamisesta (EYVL L 287, 25.10.2002, s. 40). |
| --- | --- |

9.

Komission päätös 2002/840/EY, tehty 23 päivänä lokakuuta 2002, elintarvikkeita ionisoivalla säteilyllä käsittelevien, kolmansissa maissa sijaitsevien hyväksyttyjen laitosten luettelon vahvistamisesta (EYVL L 287, 25.10.2002, s. 40).

| 10. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2065/2003, annettu 10 päivänä marraskuuta 2003, elintarvikkeissa käytettävistä tai käytettäviksi tarkoitetuista savuaromeista (EUVL L 309, 26.11.2003, s. 1). |
| --- | --- |

10.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2065/2003, annettu 10 päivänä marraskuuta 2003, elintarvikkeissa käytettävistä tai käytettäviksi tarkoitetuista savuaromeista (EUVL L 309, 26.11.2003, s. 1).

| 11. | Komission asetus (EY) N:o 1881/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta (EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5). |
| --- | --- |

11.

Komission asetus (EY) N:o 1881/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta (EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5).

| 12. | Komission asetus (EY) N:o 884/2007, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2007, kiireellisistä toimenpiteistä elintarvikeväriaineen E 128 Punainen 2G käytön keskeyttämiseksi (EUVL L 195, 27.7.2007, s. 8). |
| --- | --- |

12.

Komission asetus (EY) N:o 884/2007, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2007, kiireellisistä toimenpiteistä elintarvikeväriaineen E 128 Punainen 2G käytön keskeyttämiseksi (EUVL L 195, 27.7.2007, s. 8).

| 13. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1332/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvike-entsyymeistä sekä neuvoston direktiivin 83/417/ETY, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999, direktiivin 2000/13/EY, neuvoston direktiivin 2001/112/EY ja asetuksen (EY) N:o 258/97 muuttamisesta (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 7). |
| --- | --- |

13.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1332/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvike-entsyymeistä sekä neuvoston direktiivin 83/417/ETY, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999, direktiivin 2000/13/EY, neuvoston direktiivin 2001/112/EY ja asetuksen (EY) N:o 258/97 muuttamisesta (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 7).

| 14. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16). |
| --- | --- |

14.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16).

| 15. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1334/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91, asetusten (EY) N:o 2232/96 ja (EY) N:o 110/2008 sekä direktiivin 2000/13/EY muuttamisesta (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 34). |
| --- | --- |

15.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1334/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91, asetusten (EY) N:o 2232/96 ja (EY) N:o 110/2008 sekä direktiivin 2000/13/EY muuttamisesta (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 34).

| 16. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/32/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttoliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EUVL L 141, 6.6.2009, s. 3). |
| --- | --- |

16.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/32/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttoliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EUVL L 141, 6.6.2009, s. 3).

| 17. | Komission direktiivi 2008/60/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, elintarvikkeissa sallittujen makeutusaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EUVL L 158, 18.6.2008, s. 17). |
| --- | --- |

17.

Komission direktiivi 2008/60/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, elintarvikkeissa sallittujen makeutusaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EUVL L 158, 18.6.2008, s. 17).

| 18. | Komission direktiivi 2008/84/EY, annettu 27 päivänä elokuuta 2008, elintarvikkeiden muiden lisäaineiden kuin väri- ja makeutusaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EUVL L 253, 20.9.2008, s. 1). |
| --- | --- |

18.

Komission direktiivi 2008/84/EY, annettu 27 päivänä elokuuta 2008, elintarvikkeiden muiden lisäaineiden kuin väri- ja makeutusaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EUVL L 253, 20.9.2008, s. 1).

| 19. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 470/2009, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta (EUVL L 152, 16.6.2009, s. 11).” |
| --- | --- |

19.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 470/2009, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta (EUVL L 152, 16.6.2009, s. 11).”

---

LIITE V

Muutetaan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksessä 10 oleva V luku seuraavasti:

| 1) | Poistetaan osassa 1.A olevat 3, 6, 7, 8, 9 ja 14 kohta. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan osassa 1.A olevat 3, 6, 7, 8, 9 ja 14 kohta.

| 2) | Lisätään osaan 1.A kohdat seuraavasti:






  ”31. | Komission direktiivi 2008/60/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, elintarvikkeissa sallittujen makeutusaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EUVL L 158, 18.6.2008, s. 17). |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään osaan 1.A kohdat seuraavasti:

”31.

Komission direktiivi 2008/60/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, elintarvikkeissa sallittujen makeutusaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EUVL L 158, 18.6.2008, s. 17).

| 32. | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16). |
| --- | --- |

32.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16).

| 33. | Komission direktiivi 2008/84/EY, annettu 27 päivänä elokuuta 2008, elintarvikkeiden muiden lisäaineiden kuin väri- ja makeutusaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EUVL L 253, 20.9.2008, s. 1).” |
| --- | --- |

33.

Komission direktiivi 2008/84/EY, annettu 27 päivänä elokuuta 2008, elintarvikkeiden muiden lisäaineiden kuin väri- ja makeutusaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EUVL L 253, 20.9.2008, s. 1).”

---

LIITE VI

Korvataan maataloussopimuksen liitteen 11 lisäys 11 seuraavasti:

”Lisäys 11

Yhteyselimet

| 1. | Euroopan unioni:





  Johtaja |
| --- | --- |
| Eläinten terveys ja hyvinvointi |
| Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto |
| Euroopan komissio, 1049 Bryssel |

1.

Johtaja

Eläinten terveys ja hyvinvointi

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto

Euroopan komissio, 1049 Bryssel

| 2. | Sveitsi:





  Johtaja |
| --- | --- |
| Office Vétérinaire Fédéral |
| CH-3003 Bern |

2.

Johtaja

Office Vétérinaire Fédéral

CH-3003 Bern

Muita tärkeitä yhteystietoja:

| Osastopäällikkö Office |
| --- |
| Fédéral de la Santé Publique |
| Division sécurité alimentaire |
| CH-3003 Bern”. |

Osastopäällikkö Office

Fédéral de la Santé Publique

Division sécurité alimentaire

CH-3003 Bern”.

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/60

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 291/10/KOL,

annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010,

Bonamia ostreaen ja Marteilia refringensin osalta hyväksyttyjen Norjan vyöhykkeiden määrittämisestä

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan ja pöytäkirjan 1,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.1.5a kohdassa tarkoitetun asiakirjan neuvoston direktiivi 2006/88/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta (1), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjan 1 mukaisesti, ja erityisesti kyseisen asiakirjan 53 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

EFTAn valvontaviranomainen määritti 9 päivänä syyskuuta 2004 antamallaan päätöksellä N:o 225/04/KOL Norjan rannikon kokonaisuudessaan Bonamia ostreaen ja Marteilia refringensin osalta hyväksytyksi vyöhykkeeksi.

Norja ilmoitti valvontaviranomaiselle sähköpostitse 3 päivänä kesäkuuta 2009, että Etelä-Norjassa Aust-Agderin läänissä oli luonnonvaraisissa ostereissa havaittu Bonamia ostreaen aiheuttama tartunta ja että alueen ympärille oli perustettu valvonta- ja seurantavyöhyke.

Norja vahvisti 23 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellään (tapahtuma nro 5548681), että Bonamia ostreaen esiintyminen luonnonvaraisissa ostereissa Etelä-Norjassa Aust-Agderin läänissä ei ole poissuljettua eikä näin ollen ole luotettavaa näyttöä, jonka perusteella aluetta ympäröivä valvonta- ja seurantavyöhyke voitaisiin poistaa.

Direktiivin 2006/88/EY 53 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jos epidemiologinen tutkimus vahvistaa tartunnan tapahtuneen merkittävällä todennäköisyydellä, kyseisen jäsenvaltion, vyöhykkeen tai osaston taudista vapaa asema peruutetaan sen menettelyn mukaisesti, jolla tämä asema on julistettu. Norjan tekemän epidemiologisen tutkimuksen tulosten sekä Norjan kansallisen eläinlääkintäinstituutin ja yhteisön vertailulaboratorion välisten keskustelujen perusteella valvontaviranomainen katsoo, että taudista vapaan alueen aseman peruuttamista koskevan säännöksen ehdot täyttyvät Etelä-Norjan Aust-Agderin alueen osalta.

Tämän vuoksi päätös N:o 225/04/KOL olisi kumottava.

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Bonamia ostreaen ja Marteilia refringensin osalta hyväksyttyjen Norjan luettelo on tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Kumotaan päätös N:o 225/04/KOL.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 7 päivänä heinäkuuta 2010.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjalle.

5 artikla

Tämä päätös on todistusvoimainen ainoastaan englannin kielellä.

Tehty Brysselissä 7 päivänä heinäkuuta 2010.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14 ja ETA-täydennysosassa N:o 32, 17.6.2010, s. 1. Direktiiviä ei ole vielä julkaistu Norjassa.

1

---

LIITE

| 1. | Marteilia refringensin osalta hyväksytty vyöhyke on Norjan rannikko kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

1.

Marteilia refringensin osalta hyväksytty vyöhyke on Norjan rannikko kokonaisuudessaan.

| 2. | Bonamia ostreaen osalta hyväksytty vyöhyke on Norjan rannikko kokonaisuudessaan lukuun ottamatta






  — | Aust-Agderin lääniä Etelä-Norjassa. |
| --- | --- | --- |

2.

Bonamia ostreaen osalta hyväksytty vyöhyke on Norjan rannikko kokonaisuudessaan lukuun ottamatta

—

Aust-Agderin lääniä Etelä-Norjassa.

---

Oikaisuja

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/62

---

Oikaistaan komission päätös 2010/470/EU, tehty 26 päivänä elokuuta 2010, terveystodistusten malleista hevos-, lammas- ja vuohieläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden sekä sikaeläinten munasolujen ja alkioiden unionin sisäistä kauppaa varten

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 228, 31. elokuuta 2010
  )

Sivulla 19, liitteessä I olevassa A osassa olevan terveystodistuksen mallin IA osassa II oleva II.3.4.3. kohta:

korvataan:

| ”II.3.4.3. | taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen (CEM) toteamiseksi kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja 7–14 päivän viljelyn jälkeen ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennestenäytteestä sekä sukuelimen pinnalta ainakin virtsaputken suulta, virtsaputken sinuksesta ja peniksen fossa glandiksesta otetusta näytteestä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;” |
| --- | --- |

”II.3.4.3.

taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen (CEM) toteamiseksi kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja 7–14 päivän viljelyn jälkeen ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennestenäytteestä sekä sukuelimen pinnalta ainakin virtsaputken suulta, virtsaputken sinuksesta ja peniksen fossa glandiksesta otetusta näytteestä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;”

seuraavasti:

| ”II.3.4.3. | taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen (CEM) toteamiseksi kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja 7–14 päivän viljelyn jälkeen ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennäytteestä sekä sukuelimistä ainakin esinahasta, virtsaputkesta ja virtsaputken fossa glandiksesta otetuista tupponäytteistä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;” |
| --- | --- |

”II.3.4.3.

taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen (CEM) toteamiseksi kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja 7–14 päivän viljelyn jälkeen ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennäytteestä sekä sukuelimistä ainakin esinahasta, virtsaputkesta ja virtsaputken fossa glandiksesta otetuista tupponäytteistä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;”

Sivulla 24, liitteessä I olevassa B osassa olevan terveystodistuksen mallin IB osassa II oleva II.3.6.3. kohta:

korvataan:

| ”II.3.6.3. | taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen toteamiseksi luovuttajaoriilta kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennestenäytteestä sekä sukuelimen pinnalta ainakin virtsaputken suulta, virtsaputken sinuksesta ja peniksen fossa glandiksesta otetusta näytteestä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;” |
| --- | --- |

”II.3.6.3.

taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen toteamiseksi luovuttajaoriilta kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennestenäytteestä sekä sukuelimen pinnalta ainakin virtsaputken suulta, virtsaputken sinuksesta ja peniksen fossa glandiksesta otetusta näytteestä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;”

seuraavasti:

| ”II.3.6.3. | taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen toteamiseksi luovuttajaoriilta kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennäytteestä sekä sukuelimistä ainakin esinahasta, virtsaputkesta ja virtsaputken fossa glandiksesta otetuista tupponäytteistä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;” |
| --- | --- |

”II.3.6.3.

taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen toteamiseksi luovuttajaoriilta kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennäytteestä sekä sukuelimistä ainakin esinahasta, virtsaputkesta ja virtsaputken fossa glandiksesta otetuista tupponäytteistä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;”

---

| 22.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/63

---

Oikaistaan komission päätös 2010/471/EU, annettu 26 päivänä elokuuta 2010, hevoseläinten siemennesteen, munasolujen ja alkioiden tuonnista unioniin siltä osin kuin on kyse keinosiemennysasemien, siemennesteen varastointiasemien ja alkionsiirto- ja alkiontuotantoryhmien luetteloista sekä todistusvaatimuksista

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 228, 31. elokuuta 2010
  )

Sivulla 58, liitteessä I olevan 2 osan A jaksossa olevan mallin 1 osassa II oleva II.4.4.3. kohdassa:

korvataan:

| ”II.4.4.3 | taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen (CEM) toteamiseksi kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja 7–14 päivän viljelyn jälkeen ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennestenäytteestä sekä sukuelimen pinnalta ainakin virtsaputken suulta, virtsaputken sinuksesta ja peniksen fossa glandiksesta otetusta näytteestä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;” |
| --- | --- |

”II.4.4.3

taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen (CEM) toteamiseksi kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja 7–14 päivän viljelyn jälkeen ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennestenäytteestä sekä sukuelimen pinnalta ainakin virtsaputken suulta, virtsaputken sinuksesta ja peniksen fossa glandiksesta otetusta näytteestä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;”

seuraavasti:

| ”II.4.4.3 | taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen (CEM) toteamiseksi kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja 7–14 päivän viljelyn jälkeen ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennäytteestä sekä sukuelimistä ainakin esinahasta, virtsaputkesta ja virtsaputken fossa glandiksesta otetuista tupponäytteistä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;”. |
| --- | --- |

”II.4.4.3

taudinaiheuttajan tunnistuskoe hevosen tarttuvan kohtutulehduksen (CEM) toteamiseksi kahteen kertaan seitsemän päivän välein otetuista näytteistä eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja 7–14 päivän viljelyn jälkeen ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennäytteestä sekä sukuelimistä ainakin esinahasta, virtsaputkesta ja virtsaputken fossa glandiksesta otetuista tupponäytteistä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;”.

Sivulla 64, liitteessä I olevan 2 osan B jaksossa olevan mallin 2 osassa II oleva II.3.6.3. kohdassa:

korvataan:

| ”II.3.6.3. | hevosen tarttuvan kohtutulehduksen toteamiskoe, joka tehdään kaksi kertaa seitsemän päivän välein eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennestenäytteestä sekä sukuelimen pinnalta ainakin virtsaputken suulta, virtsaputken sinuksesta ja peniksen fossa glandiksesta otetusta näytteestä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;” |
| --- | --- |

”II.3.6.3.

hevosen tarttuvan kohtutulehduksen toteamiskoe, joka tehdään kaksi kertaa seitsemän päivän välein eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennestenäytteestä sekä sukuelimen pinnalta ainakin virtsaputken suulta, virtsaputken sinuksesta ja peniksen fossa glandiksesta otetusta näytteestä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;”

seuraavasti:

| ”II.3.6.3 | hevosen tarttuvan kohtutulehduksen toteamiskoe, joka tehdään kaksi kertaa seitsemän päivän välein eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennäytteestä sekä sukuelimistä ainakin esinahasta, virtsaputkesta ja virtsaputken fossa glandiksesta otetuista tupponäytteistä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;”. |
| --- | --- |

”II.3.6.3

hevosen tarttuvan kohtutulehduksen toteamiskoe, joka tehdään kaksi kertaa seitsemän päivän välein eristämällä Taylorella equigenitalis -taudinaiheuttaja ejakulaatiota edeltävästä nesteestä tai siemennäytteestä sekä sukuelimistä ainakin esinahasta, virtsaputkesta ja virtsaputken fossa glandiksesta otetuista tupponäytteistä, ja jokaisen osakokeen tulos on negatiivinen;”.

---