# Euroopa Liidu L 327/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.327.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 327 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide11. detsember 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.327.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 327

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide11. detsember 2010

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/73/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/73/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1169/2010, 10. detsember 2010, raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1170/2010, 10. detsember 2010, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pancetta Piacentina (KPN)] | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1171/2010, 10. detsember 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Melón de La Mancha (KGT)] | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1172/2010, 6. detsember 2010, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel tursapüük püügipiirkonnas VIa ning Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes ida pool 12° 00′ W | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1173/2010, 6. detsember 2010, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1174/2010, 10. detsember 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 34 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1175/2010, 10. detsember 2010, määrusega (EL) nr 1017/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas teises pakkumisvoorus esitatud teravilja müügihindade kohta | 36 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1176/2010, 10. detsember 2010, millega määratakse kindlaks, millises mahus võib määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel teatavatele piima ja piimatoodete avatud tariifikvootide raames novembris 2010 esitatud impordilitsentsitaotlusi heaks kiita | 38 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2010/91/EL, 10. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka metosulaam, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 40 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2010/765/ÜVJP, 2. detsember 2010, mis käsitleb ELi tegevust lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu | 44 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/766/ÜVJP, 7. detsember 2010, millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks | 49 |
| | | 2010/767/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 9. detsember 2010, millega muudetakse otsust K(2007) 2286, milles käsitletakse Euroopa Teadusnõukogu eeskirjade vastuvõtmist seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi Ideed kaudsete meetmetega seotud taotluste esitamise ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetluste kohta (
  1
  ) | 51 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1169/2010, 10. detsember 2010, raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1170/2010, 10. detsember 2010, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pancetta Piacentina (KPN)]

26

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1171/2010, 10. detsember 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Melón de La Mancha (KGT)]

28

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1172/2010, 6. detsember 2010, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel tursapüük püügipiirkonnas VIa ning Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes ida pool 12° 00′ W

30

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1173/2010, 6. detsember 2010, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

32

Komisjoni määrus (EL) nr 1174/2010, 10. detsember 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

34

Komisjoni määrus (EL) nr 1175/2010, 10. detsember 2010, määrusega (EL) nr 1017/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas teises pakkumisvoorus esitatud teravilja müügihindade kohta

36

Komisjoni määrus (EL) nr 1176/2010, 10. detsember 2010, millega määratakse kindlaks, millises mahus võib määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel teatavatele piima ja piimatoodete avatud tariifikvootide raames novembris 2010 esitatud impordilitsentsitaotlusi heaks kiita

38

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2010/91/EL, 10. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka metosulaam, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

40

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2010/765/ÜVJP, 2. detsember 2010, mis käsitleb ELi tegevust lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu

44

*

Nõukogu otsus 2010/766/ÜVJP, 7. detsember 2010, millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks

49

2010/767/EL

*

Komisjoni otsus, 9. detsember 2010, millega muudetakse otsust K(2007) 2286, milles käsitletakse Euroopa Teadusnõukogu eeskirjade vastuvõtmist seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi Ideed kaudsete meetmetega seotud taotluste esitamise ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetluste kohta (
  1
  )

1

51

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/768/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. aprill 2006, riigiabi kava C 39/03 (ex NN 119/02) kohta, mida Kreeka rakendas lennuettevõtjate suhtes 11.–14. septembrini 2001 tekkinud kahju hüvitamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1580 all)

   (
  1
  ) | 71 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/768/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. aprill 2006, riigiabi kava C 39/03 (ex NN 119/02) kohta, mida Kreeka rakendas lennuettevõtjate suhtes 11.–14. septembrini 2001 tekkinud kahju hüvitamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1580 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1580 all)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/73/EL,

24. november 2010,

millega muudetakse direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta ja direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 50 ja 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kohtumisel 8.–9. märtsil 2007 jõuti seisukohale, et äriühingute halduskoormust tuleks 2012. aastaks vähendada 25 %, et suurendada äriühingute konkurentsivõimet liidus. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kohtumisel 8.–9. märtsil 2007 jõuti seisukohale, et äriühingute halduskoormust tuleks 2012. aastaks vähendada 25 %, et suurendada äriühingute konkurentsivõimet liidus.

| (2) | Komisjon on teinud kindlaks, et osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/71/EÜ (4) kehtestatud kohustustest tunduvad äriühingutele liiga koormavad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on teinud kindlaks, et osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/71/EÜ (4) kehtestatud kohustustest tunduvad äriühingutele liiga koormavad.

| (3) | Kõnealused kohustused tuleks läbi vaadata, et vähendada liidus äriühingutel lasuvat halduskoormust miinimumini, ilma et see kahjustaks investorite kaitset ja väärtpaberiturgude nõuetekohast toimimist liidus. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealused kohustused tuleks läbi vaadata, et vähendada liidus äriühingutel lasuvat halduskoormust miinimumini, ilma et see kahjustaks investorite kaitset ja väärtpaberiturgude nõuetekohast toimimist liidus.

| (4) | Direktiiviga 2003/71/EÜ on nõutud, et komisjon hindaks viis aastat pärast kõnealuse direktiivi jõustumist selle senist kohaldamist ja vajaduse korral esitaks ettepanekud direktiivi läbivaatamiseks. Kõnealuse hindamise käigus on jõutud seisukohale, et direktiivi 2003/71/EÜ teatavaid elemente tuleks muuta, et lihtsustada ja parandada selle kohaldamist, suurendada selle tõhusust ning tõsta liidu rahvusvahelist konkurentsivõimet, vähendades selleks halduskoormust. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviga 2003/71/EÜ on nõutud, et komisjon hindaks viis aastat pärast kõnealuse direktiivi jõustumist selle senist kohaldamist ja vajaduse korral esitaks ettepanekud direktiivi läbivaatamiseks. Kõnealuse hindamise käigus on jõutud seisukohale, et direktiivi 2003/71/EÜ teatavaid elemente tuleks muuta, et lihtsustada ja parandada selle kohaldamist, suurendada selle tõhusust ning tõsta liidu rahvusvahelist konkurentsivõimet, vähendades selleks halduskoormust.

| (5) | ELi finantsjärelevalve kõrgetasemelise eksperdirühma aruande (de Larosière’i aruanne) järeldustest lähtudes esitas komisjon 23. septembril 2009. aastal konkreetsed õigusakti ettepanekud, et luua Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem, mis koosneb liikmesriikide selliste finantsjärelevalveasutuste võrgustikust, kes teevad koostööd uute Euroopa järelevalveasutustega. Üks uutest järelevalveasutustest, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), asendab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee. |
| --- | --- |

(5)

ELi finantsjärelevalve kõrgetasemelise eksperdirühma aruande (de Larosière’i aruanne) järeldustest lähtudes esitas komisjon 23. septembril 2009. aastal konkreetsed õigusakti ettepanekud, et luua Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem, mis koosneb liikmesriikide selliste finantsjärelevalveasutuste võrgustikust, kes teevad koostööd uute Euroopa järelevalveasutustega. Üks uutest järelevalveasutustest, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), asendab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee.

| (6) | Õiguskindluse ja tõhususe tagamiseks tuleks täpsustada direktiivi 2003/71/EÜ kohast pakkumise koguväärtuse ülemmäära arvutamise korda. Teatavate kõnealuses direktiivis osutatud pakkumiste koguväärtust tuleks arvutada liidupõhiselt. |
| --- | --- |

(6)

Õiguskindluse ja tõhususe tagamiseks tuleks täpsustada direktiivi 2003/71/EÜ kohast pakkumise koguväärtuse ülemmäära arvutamise korda. Teatavate kõnealuses direktiivis osutatud pakkumiste koguväärtust tuleks arvutada liidupõhiselt.

| (7) | Väärtpaberite suunatud pakkumiste puhul peaks investeerimisühingutel ja krediidiasutustel olema õigus kohelda kutseliste investoritena selliseid isikuid või üksusi, kes on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (5) II lisa I jao punktides 1–4, ja teisi isikuid või üksusi, keda koheldakse kutseliste klientidena või keda tunnustatakse kõlblike osapooltena vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ. Investeerimisühingutele, kellele on antud luba jätkata olemasolevate kutseliste klientide kohtlemist kutseliste klientidena vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 71 lõikele 6, tuleks anda luba kohelda neid kliente kutseliste investoritena käesoleva direktiivi tähenduses. Direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/39/EÜ asjakohaste sätete ühtlustamine lihtsustaks menetlusi ja vähendaks investeerimisühingute kulusid suunatud pakkumiste puhul, kuna kõnealused ühingud saaksid määratleda isikud või üksused, kellele pakkumine suunatakse, tuginedes oma kutseliste klientide ja kõlblike osapoolte loetelule. Emitendil peaks olema võimalus tugineda direktiivi 2004/39/EÜ II lisa kohaselt koostatud kutseliste klientide ja kõlblike osapoolte loetelule. Seepärast tuleks kõnealuste isikute või üksuste hõlmamiseks direktiivi 2003/71/EÜ kohast kutselise investori määratlust laiendada ja eraldi korda registrite jaoks ei tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(7)

Väärtpaberite suunatud pakkumiste puhul peaks investeerimisühingutel ja krediidiasutustel olema õigus kohelda kutseliste investoritena selliseid isikuid või üksusi, kes on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (5) II lisa I jao punktides 1–4, ja teisi isikuid või üksusi, keda koheldakse kutseliste klientidena või keda tunnustatakse kõlblike osapooltena vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ. Investeerimisühingutele, kellele on antud luba jätkata olemasolevate kutseliste klientide kohtlemist kutseliste klientidena vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 71 lõikele 6, tuleks anda luba kohelda neid kliente kutseliste investoritena käesoleva direktiivi tähenduses. Direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/39/EÜ asjakohaste sätete ühtlustamine lihtsustaks menetlusi ja vähendaks investeerimisühingute kulusid suunatud pakkumiste puhul, kuna kõnealused ühingud saaksid määratleda isikud või üksused, kellele pakkumine suunatakse, tuginedes oma kutseliste klientide ja kõlblike osapoolte loetelule. Emitendil peaks olema võimalus tugineda direktiivi 2004/39/EÜ II lisa kohaselt koostatud kutseliste klientide ja kõlblike osapoolte loetelule. Seepärast tuleks kõnealuste isikute või üksuste hõlmamiseks direktiivi 2003/71/EÜ kohast kutselise investori määratlust laiendada ja eraldi korda registrite jaoks ei tuleks säilitada.

| (8) | Liidu õiguse nõuetekohane ja igakülgne kohaldamine on finantsturgude terviklikkuse, tõhususe ja korrektse toimimise üks tähtsamaid eeldusi. Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) asutamine peaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama, luues ühtse reeglistiku ning edendades ühtsemat lähenemist prospektide kontrollimisele ja heakskiitmisele. Komisjon peaks läbi vaatama direktiivi 2003/71/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti m alapunkti ii, mis käsitleb piiranguid päritoluliikmesriigi kindlaks tegemisel selliste mittekapitaliväärtpaberite emiteerimisel, mille nimiväärtus on alla 1 000 euro. Komisjon peaks pärast eespool nimetatud sätte läbivaatamist otsustama, kas see tuleks säilitada või tuleks see tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(8)

Liidu õiguse nõuetekohane ja igakülgne kohaldamine on finantsturgude terviklikkuse, tõhususe ja korrektse toimimise üks tähtsamaid eeldusi. Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) asutamine peaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama, luues ühtse reeglistiku ning edendades ühtsemat lähenemist prospektide kontrollimisele ja heakskiitmisele. Komisjon peaks läbi vaatama direktiivi 2003/71/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti m alapunkti ii, mis käsitleb piiranguid päritoluliikmesriigi kindlaks tegemisel selliste mittekapitaliväärtpaberite emiteerimisel, mille nimiväärtus on alla 1 000 euro. Komisjon peaks pärast eespool nimetatud sätte läbivaatamist otsustama, kas see tuleks säilitada või tuleks see tunnistada kehtetuks.

| (9) | Direktiivi 2003/71/EÜ artikli 3 lõike 2 punktides c ja d kehtestatud 50 000 euro suurune künnis ei kajasta enam jaeinvestorite ja kutseliste investorite vahel investeerimissuutlikkuse osas valitsevat vahet, sest on ilmnenud, et ka jaeinvestorid on viimasel ajal teinud ühe tehinguga investeeringuid, mis on suuremad kui 50 000 eurot. Seetõttu on asjakohane antud künnist suurendada ning muuta vastavalt sätteid, milles künnist on mainitud. Vastavaid muudatusi tuleks teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/109/EÜ (6). Pärast nende muudatuste tegemist ja võttes arvesse võlaväärtpaberite kehtivusaega, tuleks pikendada direktiivi 2004/109/EÜ artikli 8 lõike 1 punkti b, artikli 18 lõike 3 ja artikli 20 lõike 6 tingimuste kehtivust selliste võlaväärtpaberite pakkumise puhul, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot ja mis on juba enne käesoleva direktiivi jõustumist lubatud kauplemisele liidu reguleeritud turul. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2003/71/EÜ artikli 3 lõike 2 punktides c ja d kehtestatud 50 000 euro suurune künnis ei kajasta enam jaeinvestorite ja kutseliste investorite vahel investeerimissuutlikkuse osas valitsevat vahet, sest on ilmnenud, et ka jaeinvestorid on viimasel ajal teinud ühe tehinguga investeeringuid, mis on suuremad kui 50 000 eurot. Seetõttu on asjakohane antud künnist suurendada ning muuta vastavalt sätteid, milles künnist on mainitud. Vastavaid muudatusi tuleks teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/109/EÜ (6). Pärast nende muudatuste tegemist ja võttes arvesse võlaväärtpaberite kehtivusaega, tuleks pikendada direktiivi 2004/109/EÜ artikli 8 lõike 1 punkti b, artikli 18 lõike 3 ja artikli 20 lõike 6 tingimuste kehtivust selliste võlaväärtpaberite pakkumise puhul, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot ja mis on juba enne käesoleva direktiivi jõustumist lubatud kauplemisele liidu reguleeritud turul.

| (10) | Emitendi või prospekti koostamise eest vastutava isiku koostatud kehtiv prospekt, mis on üldsusele kättesaadav väärtpaberite lõplikul pakkumisel finantsvahendajate kaudu või väärtpaberite mis tahes hilisemal edasimüügil, annab investoritele piisavalt teavet teadlike investeerimisotsuste tegemiseks. Seepärast peaks väärtpabereid pakkuvatel või hiljem edasimüüvatel finantsvahendajatel olema õigus tugineda emitendi või prospekti koostamise eest vastutava isiku väljaantud algsele prospektile, kui see on kehtiv ja nõuetekohaselt lisadega täiendatud vastavalt direktiivi 2003/71/EÜ artiklitele 9 ja 16 ning kui emitent või prospekti koostamise eest vastutav isik annab selle kasutamiseks nõusoleku. Emitendil või prospekti koostamise eest vastutaval isikul peaks olema võimalus lisada nõusolekule tingimusi. Nõusolek, sealhulgas sellega kaasnevad tingimused, tuleks anda asjaomaste poolte vahel sõlmitud kirjalikus lepingus, mis võimaldab pooltel hinnata, kas väärtpaberite edasimüük või lõplik pakkumine vastab lepingu tingimustele. Kui prospekti kasutamiseks on antud nõusolek, peaks selles esitatud teabe eest ning põhiprospekti puhul lõplike tingimuste esitamise ja vastuvõtmise eest vastutama emitent või algse prospekti koostamise eest vastutav isik ning muud prospekti ei nõuta. Kui emitent või sellise algse prospekti koostamise eest vastutav isik ei anna selle kasutamiseks nõusolekut, peaks finantsvahendaja siiski avaldama uue prospekti. Sel juhul peaks finantsvahendaja vastutama prospektis esitatud teabe, sealhulgas viidetena sisalduvad andmete eest ning põhiprospekti puhul lõplike tingimuste eest. |
| --- | --- |

(10)

Emitendi või prospekti koostamise eest vastutava isiku koostatud kehtiv prospekt, mis on üldsusele kättesaadav väärtpaberite lõplikul pakkumisel finantsvahendajate kaudu või väärtpaberite mis tahes hilisemal edasimüügil, annab investoritele piisavalt teavet teadlike investeerimisotsuste tegemiseks. Seepärast peaks väärtpabereid pakkuvatel või hiljem edasimüüvatel finantsvahendajatel olema õigus tugineda emitendi või prospekti koostamise eest vastutava isiku väljaantud algsele prospektile, kui see on kehtiv ja nõuetekohaselt lisadega täiendatud vastavalt direktiivi 2003/71/EÜ artiklitele 9 ja 16 ning kui emitent või prospekti koostamise eest vastutav isik annab selle kasutamiseks nõusoleku. Emitendil või prospekti koostamise eest vastutaval isikul peaks olema võimalus lisada nõusolekule tingimusi. Nõusolek, sealhulgas sellega kaasnevad tingimused, tuleks anda asjaomaste poolte vahel sõlmitud kirjalikus lepingus, mis võimaldab pooltel hinnata, kas väärtpaberite edasimüük või lõplik pakkumine vastab lepingu tingimustele. Kui prospekti kasutamiseks on antud nõusolek, peaks selles esitatud teabe eest ning põhiprospekti puhul lõplike tingimuste esitamise ja vastuvõtmise eest vastutama emitent või algse prospekti koostamise eest vastutav isik ning muud prospekti ei nõuta. Kui emitent või sellise algse prospekti koostamise eest vastutav isik ei anna selle kasutamiseks nõusolekut, peaks finantsvahendaja siiski avaldama uue prospekti. Sel juhul peaks finantsvahendaja vastutama prospektis esitatud teabe, sealhulgas viidetena sisalduvad andmete eest ning põhiprospekti puhul lõplike tingimuste eest.

| (11) | Et võimaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta), (7) direktiivi 2003/71/EÜ ja direktiivi 2004/109/EÜ tõhusat kohaldamist ning et lahendada eristamise ja kattuvusega seotud probleemid, peaks komisjon määratlema eraldi järgmised mõisted: „esmane turg”, „järelturg” ja „avalik pakkumine”. |
| --- | --- |

(11)

Et võimaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta), (7) direktiivi 2003/71/EÜ ja direktiivi 2004/109/EÜ tõhusat kohaldamist ning et lahendada eristamise ja kattuvusega seotud probleemid, peaks komisjon määratlema eraldi järgmised mõisted: „esmane turg”, „järelturg” ja „avalik pakkumine”.

| (12) | Kuna tsiviilõigus kuulub liikmesriikide pädevusse, esineb liikmesriikide tsiviilvastutuse normides märkimisväärseid erinevusi. Liikmesriikide õigusnormide tuvastamiseks ja nende jälgimiseks koostab komisjon liikmesriikide tsiviilvastutusnormide võrdlustabeli. |
| --- | --- |

(12)

Kuna tsiviilõigus kuulub liikmesriikide pädevusse, esineb liikmesriikide tsiviilvastutuse normides märkimisväärseid erinevusi. Liikmesriikide õigusnormide tuvastamiseks ja nende jälgimiseks koostab komisjon liikmesriikide tsiviilvastutusnormide võrdlustabeli.

| (13) | Direktiivi 2003/71/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis d on sätestatud, et prospekti avaldamise kohustus ei kehti aktsiatele, mida pakutakse või mis antakse üle või mis kavatsetakse üle anda praegustele aktsionäridele tasuta. Sama direktiivi artikli 3 lõike 2 punkti e alusel on prospekti avaldamise kohustusest täielikult vabastatud väärtpaberite pakkumine, mille koguväärtus on väiksem kui 100 000 eurot. Artikli 4 lõike 1 punkti d erandil puudub seetõttu otstarve, sest tasuta pakkumine kuulub artikli 3 lõike 2 punkti e kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(13)

Direktiivi 2003/71/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis d on sätestatud, et prospekti avaldamise kohustus ei kehti aktsiatele, mida pakutakse või mis antakse üle või mis kavatsetakse üle anda praegustele aktsionäridele tasuta. Sama direktiivi artikli 3 lõike 2 punkti e alusel on prospekti avaldamise kohustusest täielikult vabastatud väärtpaberite pakkumine, mille koguväärtus on väiksem kui 100 000 eurot. Artikli 4 lõike 1 punkti d erandil puudub seetõttu otstarve, sest tasuta pakkumine kuulub artikli 3 lõike 2 punkti e kohaldamisalasse.

| (14) | Praegu kehtivad erandid väärtpaberitele, mida pakutakse või mis antakse üle või mis kavatsetakse üle anda endistele töötajatele või juhtidele, on liiga piiravad, et olla kasulikud arvukatele tööandjatele, kes kasutavad liidu piires osalusskeeme. Töötajate osalus on liidus eriti oluline väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks, kelle puhul võib üksikutel töötajatel äriühingu edukuses olla väga oluline roll. Seepärast ei tohiks kehtestada nõuet koostada prospekt pakkumiste puhul, mida liidus asuv äriühing teeb töötajate osalusskeemi raames. Kui väärtpaberitega ei ole lubatud kaubelda, ei kohaldata emitendi suhtes pidevat teabe esitamise nõuet ja turu kuritarvitamise vastaseid eeskirju. Seetõttu peaksid ettevõtja või selle sidusettevõtja vajaduse korral ajakohastama direktiivi 2003/71/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis e osutatud dokumenti, et väärtpabereid oleks võimalik adekvaatselt hinnata. Erandit tuleks laiendada ka selliste väljaspool liitu registreeritud äriühingute avalikele pakkumistele ja kauplemislubadele, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda kas reguleeritud turul või kolmanda riigi turul. Viimasel juhul peab komisjon erandi kohaldamiseks olema teinud positiivse otsuse kolmanda riigi turgudel kehtiva õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta. See peaks andma liidu töötajatele juurdepääsu äriühingu kohta regulaarselt antavale teabele. |
| --- | --- |

(14)

Praegu kehtivad erandid väärtpaberitele, mida pakutakse või mis antakse üle või mis kavatsetakse üle anda endistele töötajatele või juhtidele, on liiga piiravad, et olla kasulikud arvukatele tööandjatele, kes kasutavad liidu piires osalusskeeme. Töötajate osalus on liidus eriti oluline väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks, kelle puhul võib üksikutel töötajatel äriühingu edukuses olla väga oluline roll. Seepärast ei tohiks kehtestada nõuet koostada prospekt pakkumiste puhul, mida liidus asuv äriühing teeb töötajate osalusskeemi raames. Kui väärtpaberitega ei ole lubatud kaubelda, ei kohaldata emitendi suhtes pidevat teabe esitamise nõuet ja turu kuritarvitamise vastaseid eeskirju. Seetõttu peaksid ettevõtja või selle sidusettevõtja vajaduse korral ajakohastama direktiivi 2003/71/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis e osutatud dokumenti, et väärtpabereid oleks võimalik adekvaatselt hinnata. Erandit tuleks laiendada ka selliste väljaspool liitu registreeritud äriühingute avalikele pakkumistele ja kauplemislubadele, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda kas reguleeritud turul või kolmanda riigi turul. Viimasel juhul peab komisjon erandi kohaldamiseks olema teinud positiivse otsuse kolmanda riigi turgudel kehtiva õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta. See peaks andma liidu töötajatele juurdepääsu äriühingu kohta regulaarselt antavale teabele.

| (15) | Prospekti kokkuvõte peaks olema peamine teabeallikas jaeinvestorite jaoks. See peaks olema prospektist sõltumatu, lühike, lihtne, selge ja sihtinvestoritele kergesti arusaadav. Selles tuleks keskenduda põhiteabele, mida investorid vajavad, et otsustada, milliste väärtpaberite pakkumise ja kauplemisele lubamisega nad lähemalt tutvuvad. Selline põhiteave peaks sisaldama emitendi, võimaliku tagaja ja pakutavate või reguleeritud turul kauplemisele lubatud väärtpaberitega seotud peamisi aspekte ja riske. See peaks hõlmama ka pakkumise üldtingimusi, sealhulgas eeldatavaid kulusid, mille tasumist emitent või pakkuja investorilt nõuab, ning esitama hinnangu kogukulude kohta, kuna need võivad olla märkimisväärsed. Samuti peaks selles teavitama investorit kõigist väärtpaberitega seotud õigustest ja väärtpaberitesse tehtud investeeringuga seotud riskidest. Kokkuvõtte vorming tuleks ette näha nii, et see võimaldab võrrelda sarnaste toodete kokkuvõtteid, tagades et vastav teave on kokkuvõttes alati samal kohal. |
| --- | --- |

(15)

Prospekti kokkuvõte peaks olema peamine teabeallikas jaeinvestorite jaoks. See peaks olema prospektist sõltumatu, lühike, lihtne, selge ja sihtinvestoritele kergesti arusaadav. Selles tuleks keskenduda põhiteabele, mida investorid vajavad, et otsustada, milliste väärtpaberite pakkumise ja kauplemisele lubamisega nad lähemalt tutvuvad. Selline põhiteave peaks sisaldama emitendi, võimaliku tagaja ja pakutavate või reguleeritud turul kauplemisele lubatud väärtpaberitega seotud peamisi aspekte ja riske. See peaks hõlmama ka pakkumise üldtingimusi, sealhulgas eeldatavaid kulusid, mille tasumist emitent või pakkuja investorilt nõuab, ning esitama hinnangu kogukulude kohta, kuna need võivad olla märkimisväärsed. Samuti peaks selles teavitama investorit kõigist väärtpaberitega seotud õigustest ja väärtpaberitesse tehtud investeeringuga seotud riskidest. Kokkuvõtte vorming tuleks ette näha nii, et see võimaldab võrrelda sarnaste toodete kokkuvõtteid, tagades et vastav teave on kokkuvõttes alati samal kohal.

| (16) | Liikmesriigid peaksid tagama, et ühegi isiku suhtes ei kohaldata tsiviilvastutust ainuüksi kokkuvõtte, sealhulgas selle tõlke põhjal, välja arvatud juhul, kui see on eksitav, ebatäpne või prospekti asjaomaste osadega vastuolus. Kokkuvõttes tuleks selle kohta esitada selgesõnaline hoiatus. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid tagama, et ühegi isiku suhtes ei kohaldata tsiviilvastutust ainuüksi kokkuvõtte, sealhulgas selle tõlke põhjal, välja arvatud juhul, kui see on eksitav, ebatäpne või prospekti asjaomaste osadega vastuolus. Kokkuvõttes tuleks selle kohta esitada selgesõnaline hoiatus.

| (17) | On asjakohane selgitada, et põhiprospekti lõplikud tingimused peaksid sisaldama ainult sellist teavet väärtpaberite kohta, mis on emissiooni jaoks vajalik ning mida võib määratleda üksnes konkreetse emissiooni ajal. Selline teave võib näiteks hõlmata rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit (ISIN-kood), emissioonihinda, tähtaega, kupongiintressi, täitmise kuupäeva, täitmis- ja tagasivõtuhinda ning muid tingimusi, mis ei ole teada prospekti koostamise ajal. Muu uus teave, mis võib emitendi ja väärtpaberite hindamist mõjutada, tuleks üldiselt lisada ainult prospekti lisasse. Lisaks peaksid emitendid seostama kokkuvõtte lõplike tingimuste vastavate osadega investoritele arusaadaval viisil, et järgida kohustust anda põhiteavet ka põhiprospektis. Sellistel juhtudel ei peaks nõudma eraldi nõusolekut. |
| --- | --- |

(17)

On asjakohane selgitada, et põhiprospekti lõplikud tingimused peaksid sisaldama ainult sellist teavet väärtpaberite kohta, mis on emissiooni jaoks vajalik ning mida võib määratleda üksnes konkreetse emissiooni ajal. Selline teave võib näiteks hõlmata rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit (ISIN-kood), emissioonihinda, tähtaega, kupongiintressi, täitmise kuupäeva, täitmis- ja tagasivõtuhinda ning muid tingimusi, mis ei ole teada prospekti koostamise ajal. Muu uus teave, mis võib emitendi ja väärtpaberite hindamist mõjutada, tuleks üldiselt lisada ainult prospekti lisasse. Lisaks peaksid emitendid seostama kokkuvõtte lõplike tingimuste vastavate osadega investoritele arusaadaval viisil, et järgida kohustust anda põhiteavet ka põhiprospektis. Sellistel juhtudel ei peaks nõudma eraldi nõusolekut.

| (18) | Selleks et tõhustada kapitaliväärtpaberite eelisostuemissioone ja nõuetekohaselt võtta arvesse emitentide suurust, ilma et see mõjutaks investorite kaitset, tuleks kehtestada proportsionaalne avalikustamise kord aktsiate pakkumise puhul senistele aktsionäridele, kes võivad neid aktsiaid märkida või müüa õigust neid märkida, või VKEde aktsiapakkumiste puhul ning madala turukapitalisatsiooniga emitentide puhul (väikesed äriühingud, kelle aktsiatega on lubatud kaubelda reguleeritud turul) ning direktiivi 2003/71/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis j osutatud krediidiasutuste väljastatud mittekapitaliväärtpaberite pakkumise puhul. Kui krediidiasutused emiteerivad väärtpabereid alla kõnealuses artiklis sätestatud väärtuse, kuid otsustavad kuuluda direktiivi kohaldamisalasse ja seega koostada prospekti, peaks neil olema õigus kasutada asjaomast proportsionaalset avalikustamise korda. Proportsionaalset avalikustamise korda kohaldatakse eelisostuemissioonide puhul juhul, kui pakutavad aktsiad kuuluvad samasse klassi aktsiatega kui emitendi aktsiad, millega lubatakse kaubelda reguleeritud turul või direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 15 määratletud mitmepoolses kauplemissüsteemis, kui süsteemi suhtes kohaldatakse pidevat teabe avalikustamise nõuet ja turu kuritarvitamise vastaseid eeskirju. Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) peaks koostama nende tingimuste kohta suunised, et tagada pädevate asutuste ühtne lähenemine. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tõhustada kapitaliväärtpaberite eelisostuemissioone ja nõuetekohaselt võtta arvesse emitentide suurust, ilma et see mõjutaks investorite kaitset, tuleks kehtestada proportsionaalne avalikustamise kord aktsiate pakkumise puhul senistele aktsionäridele, kes võivad neid aktsiaid märkida või müüa õigust neid märkida, või VKEde aktsiapakkumiste puhul ning madala turukapitalisatsiooniga emitentide puhul (väikesed äriühingud, kelle aktsiatega on lubatud kaubelda reguleeritud turul) ning direktiivi 2003/71/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis j osutatud krediidiasutuste väljastatud mittekapitaliväärtpaberite pakkumise puhul. Kui krediidiasutused emiteerivad väärtpabereid alla kõnealuses artiklis sätestatud väärtuse, kuid otsustavad kuuluda direktiivi kohaldamisalasse ja seega koostada prospekti, peaks neil olema õigus kasutada asjaomast proportsionaalset avalikustamise korda. Proportsionaalset avalikustamise korda kohaldatakse eelisostuemissioonide puhul juhul, kui pakutavad aktsiad kuuluvad samasse klassi aktsiatega kui emitendi aktsiad, millega lubatakse kaubelda reguleeritud turul või direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 15 määratletud mitmepoolses kauplemissüsteemis, kui süsteemi suhtes kohaldatakse pidevat teabe avalikustamise nõuet ja turu kuritarvitamise vastaseid eeskirju. Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) peaks koostama nende tingimuste kohta suunised, et tagada pädevate asutuste ühtne lähenemine.

| (19) | Liikmesriigid avaldavad oma finantsseisundi kohta suurel hulgal teavet, mis on üldiselt üldsusele kättesaadav. Kui väärtpaberite pakkumist tagab liikmesriik, ei peaks emitent olema kohustatud esitama prospektis teavet kõnealuse liikmesriigi kui tagaja kohta. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriigid avaldavad oma finantsseisundi kohta suurel hulgal teavet, mis on üldiselt üldsusele kättesaadav. Kui väärtpaberite pakkumist tagab liikmesriik, ei peaks emitent olema kohustatud esitama prospektis teavet kõnealuse liikmesriigi kui tagaja kohta.

| (20) | Tugevdamaks õiguskindlust, peaks prospekti kehtivusaeg algama selle kinnitamise kuupäevast, mida pädev asutus saab kergesti kontrollida. Suurema paindlikkuse huvides peaks emitendil olema lisaks võimalus ajakohastada registreerimisdokumenti ka prospektide täiendamise menetluse käigus. |
| --- | --- |

(20)

Tugevdamaks õiguskindlust, peaks prospekti kehtivusaeg algama selle kinnitamise kuupäevast, mida pädev asutus saab kergesti kontrollida. Suurema paindlikkuse huvides peaks emitendil olema lisaks võimalus ajakohastada registreerimisdokumenti ka prospektide täiendamise menetluse käigus.

| (21) | Seoses direktiivi 2004/109/EÜ jõustumisega on direktiivi 2003/71/EÜ kohane emitendi kohustus esitada kord aastas dokument, mis sisaldab teavet või osutab teabele, mis on avaldanud viimase 12 kuu jooksul enne prospekti välja andmist, muutunud ülearuseks ja tuleks seepärast kehtetuks tunnistada. Seega tuleks registreerimisdokumenti, mida saab seni ajakohastada direktiivi 2003/71/EÜ artikli 10 kohaselt, ajakohastada ainult lisa või väärtpaberikirjelduse abil. |
| --- | --- |

(21)

Seoses direktiivi 2004/109/EÜ jõustumisega on direktiivi 2003/71/EÜ kohane emitendi kohustus esitada kord aastas dokument, mis sisaldab teavet või osutab teabele, mis on avaldanud viimase 12 kuu jooksul enne prospekti välja andmist, muutunud ülearuseks ja tuleks seepärast kehtetuks tunnistada. Seega tuleks registreerimisdokumenti, mida saab seni ajakohastada direktiivi 2003/71/EÜ artikli 10 kohaselt, ajakohastada ainult lisa või väärtpaberikirjelduse abil.

| (22) | Internet tagab hõlpsa juurdepääsu teabele. Et investoritel oleks parem juurdepääs, tuleks prospekt alati avaldada elektrooniliselt asjaomasel veebisaidil. Kui prospekti koostamise eest vastutab isik, kes ei ole emitent, peaks piisama prospekti avaldamisest asjaomase isiku veebisaidil. |
| --- | --- |

(22)

Internet tagab hõlpsa juurdepääsu teabele. Et investoritel oleks parem juurdepääs, tuleks prospekt alati avaldada elektrooniliselt asjaomasel veebisaidil. Kui prospekti koostamise eest vastutab isik, kes ei ole emitent, peaks piisama prospekti avaldamisest asjaomase isiku veebisaidil.

| (23) | Õiguskindluse tugevdamiseks tuleks täpsustada, millal prospekti lisa avaldamise nõue ja tühistamisõigus lõppevad. Neid sätteid tuleks vaadelda eraldi. Prospekti lisa avaldamise kohustus tuleks kaotada pakkumisperioodi lõppedes või siis, kui kõnealuste väärtpaberitega hakatakse kauplema reguleeritud turul, olenevalt sellest, kumb toimub hiljem. Teisest küljest tuleks nõusoleku tühistamise õigust kohaldada üksnes juhul, kui prospekt on seotud väärtpaberite pakkumisega üldsusele ja kui uus asjaolu, viga või ebatäpsus ilmnes enne üldsusele pakkumise lõppu ning väärtpaberite üleandmist. Seega on tühistamisõigus seotud lisa koostamise põhjustanud uue asjaoluga, vea või ebatäpsuse ilmnemise hetkega, ja eeldab, et määrav sündmus toimus veel kehtiva pakkumise ajal ning enne väärtpaberite üleandmist. |
| --- | --- |

(23)

Õiguskindluse tugevdamiseks tuleks täpsustada, millal prospekti lisa avaldamise nõue ja tühistamisõigus lõppevad. Neid sätteid tuleks vaadelda eraldi. Prospekti lisa avaldamise kohustus tuleks kaotada pakkumisperioodi lõppedes või siis, kui kõnealuste väärtpaberitega hakatakse kauplema reguleeritud turul, olenevalt sellest, kumb toimub hiljem. Teisest küljest tuleks nõusoleku tühistamise õigust kohaldada üksnes juhul, kui prospekt on seotud väärtpaberite pakkumisega üldsusele ja kui uus asjaolu, viga või ebatäpsus ilmnes enne üldsusele pakkumise lõppu ning väärtpaberite üleandmist. Seega on tühistamisõigus seotud lisa koostamise põhjustanud uue asjaoluga, vea või ebatäpsuse ilmnemise hetkega, ja eeldab, et määrav sündmus toimus veel kehtiva pakkumise ajal ning enne väärtpaberite üleandmist.

| (24) | Sellise tähtaja ühtlustamine liidu tasandil, mille jooksul investoritel on prospekti täiendamise korral õigus varem antud nõusoleku tühistamiseks, tagaks kindluse piiriüleselt väärtpabereid pakkuvatele emitentidele. Selleks et võimaldada paindlikkust selliste liikmesriikide emitentidele, kus tavapäraselt on sel juhul kohaldatud pikemaid tähtaegu, peaks emitendil või pakkujal olema võimalus vabatahtlikult pikendada kõnealuse õiguse kasutamise tähtaega. Tugevdamaks õiguskindlust, tuleks prospekti lisas täpsustada, millal tühistamisõigus lõpeb. |
| --- | --- |

(24)

Sellise tähtaja ühtlustamine liidu tasandil, mille jooksul investoritel on prospekti täiendamise korral õigus varem antud nõusoleku tühistamiseks, tagaks kindluse piiriüleselt väärtpabereid pakkuvatele emitentidele. Selleks et võimaldada paindlikkust selliste liikmesriikide emitentidele, kus tavapäraselt on sel juhul kohaldatud pikemaid tähtaegu, peaks emitendil või pakkujal olema võimalus vabatahtlikult pikendada kõnealuse õiguse kasutamise tähtaega. Tugevdamaks õiguskindlust, tuleks prospekti lisas täpsustada, millal tühistamisõigus lõpeb.

| (25) | Selleks et tagada emitendile või prospekti koostamise eest vastutavale isikule kindlus selles, kas ja millal on prospekti kinnitamistunnistus esitatud, peaks prospekti kinnitamise eest vastutav ametiasutus esitama kõnealuse kinnitamistunnistuse, mis direktiivi 2003/71/EÜ kohaselt esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, ka emitendile või prospekti koostamise eest vastutavale isikule. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et tagada emitendile või prospekti koostamise eest vastutavale isikule kindlus selles, kas ja millal on prospekti kinnitamistunnistus esitatud, peaks prospekti kinnitamise eest vastutav ametiasutus esitama kõnealuse kinnitamistunnistuse, mis direktiivi 2003/71/EÜ kohaselt esitatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, ka emitendile või prospekti koostamise eest vastutavale isikule.

| (26) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta rakendusaktidega vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291. On eriti oluline, et Euroopa Parlamendile edastatakse meetmete ettepanekud ja rakendusaktide eelnõud ning samuti igasugune muu asjakohane teave, enne kui komisjon teeb otsuse konkreetses kolmandas riigis koostatud prospektide samaväärsuse kohta. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta rakendusaktidega vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291. On eriti oluline, et Euroopa Parlamendile edastatakse meetmete ettepanekud ja rakendusaktide eelnõud ning samuti igasugune muu asjakohane teave, enne kui komisjon teeb otsuse konkreetses kolmandas riigis koostatud prospektide samaväärsuse kohta.

| (27) | Selleks et täita direktiivi 2003/71/EÜ põhjenduses 41 nimetatud põhimõtteid, võtta arvesse finantsturgude tehnilist arengut ja täpsustada direktiivis 2003/71/EÜ sätestatud nõudeid, peaks komisjonile andma õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290. Delegeeritud õigusaktid võivad osutuda vajalikuks, eriti käesolevas direktiivis ja direktiivis 2003/71/EÜ sätestatud madala turukapitalisatsiooniga ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate künniste ja mõistete ajakohastamiseks ning kokkuvõtte üksikasjaliku sisu ja konkreetse vormi täpsustamiseks 30. aprillil 2009 algatatud, jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistooteid käsitleva komisjoni teatise arutelu tulemustele tuginedes, viies väärtpaberite kokkuvõtte sisu ja vormi võimalikult suures ulatuses arutelu tulemustega kooskõlla, et vältida dokumentide dubleerimist ja investorite võimalikku eksitamist ning et vähendada kulusid. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et täita direktiivi 2003/71/EÜ põhjenduses 41 nimetatud põhimõtteid, võtta arvesse finantsturgude tehnilist arengut ja täpsustada direktiivis 2003/71/EÜ sätestatud nõudeid, peaks komisjonile andma õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290. Delegeeritud õigusaktid võivad osutuda vajalikuks, eriti käesolevas direktiivis ja direktiivis 2003/71/EÜ sätestatud madala turukapitalisatsiooniga ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate künniste ja mõistete ajakohastamiseks ning kokkuvõtte üksikasjaliku sisu ja konkreetse vormi täpsustamiseks 30. aprillil 2009 algatatud, jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistooteid käsitleva komisjoni teatise arutelu tulemustele tuginedes, viies väärtpaberite kokkuvõtte sisu ja vormi võimalikult suures ulatuses arutelu tulemustega kooskõlla, et vältida dokumentide dubleerimist ja investorite võimalikku eksitamist ning et vähendada kulusid.

| (28) | Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks olema alates õigusakti teatavakstegemisest kolm kuud aega esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel peaks olema võimalik seda tähtaega tõsiste kahtluste korral pikendada kolme kuu võrra. Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks samuti olema võimalik teavitada teisi institutsioone oma kavatsusest vastuväiteid mitte esitada. Selline delegeeritud õigusaktide varajane heakskiitmine on vajalik eelkõige siis, kui on tarvis kinni pidada tähtaegadest, näiteks põhiõigusaktis komisjonile seatud tähtaegadest delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks olema alates õigusakti teatavakstegemisest kolm kuud aega esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel peaks olema võimalik seda tähtaega tõsiste kahtluste korral pikendada kolme kuu võrra. Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks samuti olema võimalik teavitada teisi institutsioone oma kavatsusest vastuväiteid mitte esitada. Selline delegeeritud õigusaktide varajane heakskiitmine on vajalik eelkõige siis, kui on tarvis kinni pidada tähtaegadest, näiteks põhiõigusaktis komisjonile seatud tähtaegadest delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks.

| (29) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290 käsitlevas 39. deklaratsioonis, mis on lisatud Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile, mis allkirjastati 13. detsembril 2007, võttis konverents teadmiseks komisjoni kavatsuse jätkata finantsteenuste alal delegeeritud õigusaktide eelnõude ettevalmistamisel konsulteerimist liikmesriikide määratud asjatundjatega vastavalt väljakujunenud tavale. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290 käsitlevas 39. deklaratsioonis, mis on lisatud Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile, mis allkirjastati 13. detsembril 2007, võttis konverents teadmiseks komisjoni kavatsuse jätkata finantsteenuste alal delegeeritud õigusaktide eelnõude ettevalmistamisel konsulteerimist liikmesriikide määratud asjatundjatega vastavalt väljakujunenud tavale.

| (30) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on vähendada halduskoormust, mis on seotud prospekti avaldamise kohustusega juhul, kui väärtpabereid pakutakse üldsusele ja nendega lubatakse kaubelda liidu reguleeritud turgudel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nende ulatuse ja mõju tõttu on neid lihtsam saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(30)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on vähendada halduskoormust, mis on seotud prospekti avaldamise kohustusega juhul, kui väärtpabereid pakutakse üldsusele ja nendega lubatakse kaubelda liidu reguleeritud turgudel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nende ulatuse ja mõju tõttu on neid lihtsam saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (31) | Seepärast tuleks direktiive 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(31)

Seepärast tuleks direktiive 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/71/EÜ muudatused

Direktiivi 2003/71/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2:






  i) | punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | väärtpaberite suhtes, mis on hõlmatud pakkumisega, mille koguväärtus liidus on väiksem kui 5 000 000 eurot, kusjuures seda arvestatakse kaheteistkümne kuu kohta;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2:

i)

punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

väärtpaberite suhtes, mis on hõlmatud pakkumisega, mille koguväärtus liidus on väiksem kui 5 000 000 eurot, kusjuures seda arvestatakse kaheteistkümne kuu kohta;”

| ii) | punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | mittekapitaliväärtpaberite suhtes, mida krediidiasutused emiteerivad jätkuvalt või korduvalt ja mille puhul on pakkumise koguväärtus liidus väiksem kui 75 000 000 eurot, kusjuures seda arvestatakse kaheteistkümne kuu kohta, tingimusel et need väärtpaberid:






  i) | ei ole allutatud, vahetatavad ega asendatavad; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

mittekapitaliväärtpaberite suhtes, mida krediidiasutused emiteerivad jätkuvalt või korduvalt ja mille puhul on pakkumise koguväärtus liidus väiksem kui 75 000 000 eurot, kusjuures seda arvestatakse kaheteistkümne kuu kohta, tingimusel et need väärtpaberid:

i)

ei ole allutatud, vahetatavad ega asendatavad;

| ii) | ei anna õigust märkida ega omandada muud liiki väärtpabereid ega ole seotud tuletisväärtpaberitega.”; |
| --- | --- |

ii)

ei anna õigust märkida ega omandada muud liiki väärtpabereid ega ole seotud tuletisväärtpaberitega.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Selleks et võtta arvesse finantsturgude tehnilist arengut, sh inflatsiooni, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad käesoleva artikli lõike 2 punktides h ja j osutatud ülemmäärade kohandamist.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Selleks et võtta arvesse finantsturgude tehnilist arengut, sh inflatsiooni, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad käesoleva artikli lõike 2 punktides h ja j osutatud ülemmäärade kohandamist.”

| 2. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1:






  i) | punkt e asendatakse järgmisega:
  „e)   „kutselised investorid”– füüsilised või juriidilised isikud, kes on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (8) II lisa I jao punktides 1–4, ja isikud või üksused, keda koheldakse vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisale taotluse korral kutseliste klientidena või keda käsitatakse kõlblike osapooltena direktiivi 2004/39/EÜ artikli 24 kohaselt, kui nad ei ole taotlenud enda kohtlemist mittekutseliste klientidena. Investeerimisühingud ja krediidiasutused teatavad taotluse korral emitendile oma tüübi, ilma et see piiraks asjaomaste andmekaitsealaste õigusaktide kohaldamist. Investeerimisühingud, kellele on antud luba jätkata olemasolevate kutseliste klientide kohtlemist kutseliste klientidena vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 71 lõikele 6, lubatakse kohelda neid kliente kutseliste investoritena käesoleva direktiivi tähenduses. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1:

i)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)   „kutselised investorid”– füüsilised või juriidilised isikud, kes on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (8) II lisa I jao punktides 1–4, ja isikud või üksused, keda koheldakse vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisale taotluse korral kutseliste klientidena või keda käsitatakse kõlblike osapooltena direktiivi 2004/39/EÜ artikli 24 kohaselt, kui nad ei ole taotlenud enda kohtlemist mittekutseliste klientidena. Investeerimisühingud ja krediidiasutused teatavad taotluse korral emitendile oma tüübi, ilma et see piiraks asjaomaste andmekaitsealaste õigusaktide kohaldamist. Investeerimisühingud, kellele on antud luba jätkata olemasolevate kutseliste klientide kohtlemist kutseliste klientidena vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 71 lõikele 6, lubatakse kohelda neid kliente kutseliste investoritena käesoleva direktiivi tähenduses.

| ii) | lisatakse järgmised punktid:
  „s)   „põhiteave”– oluline ja asjakohase struktuuriga teave, mis tuleb investoritele esitada, et neil oleks võimalik mõista emitendi, tagaja ja neile pakutavate või reguleeritud turul kauplemisele lubatud väärtpaberite laadi ja nendega seotud riske ning et neil oleks võimalik otsustada, milliseid väärtpaberipakkumisi täiendavalt kaaluda, ilma et see piiraks artikli 5 lõike 2 punkti b kohaldamist. Põhiteave peab sisaldama asjaomase pakkumise ja asjaomaste väärpaberite kohta järgmist olulist teavet:i)emitendi ja võimaliku tagajaga seotud riskide ja peamiste aspektide, sh varade, kohustuste ja finantsseisundi lühikirjeldus;ii)asjaomastesse väärtpaberitesse tehtava investeeringuga seotud riski ja investeeringu põhiliste tunnusjoonte, sh väärtpaberitega kaasnevate õiguste lühikirjeldus;iii)pakkumise üldtingimused, sh eeldatavad kulud, mille tasumist emitent või pakkuja investorilt nõuab;iv)kauplemisele lubamise üksikasjad;v)pakkumise põhjused ja laekuva tulu kasutusotstarve;t)   „madala turukapitalisatsiooniga äriühing”– reguleeritud turul noteeritud äriühing, mille keskmine turukapitalisatsioon on olnud kolme eelneva kalendriaasta jooksul aastalõpu noteeringu alusel alla 100 000 000 euro.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„s)   „põhiteave”– oluline ja asjakohase struktuuriga teave, mis tuleb investoritele esitada, et neil oleks võimalik mõista emitendi, tagaja ja neile pakutavate või reguleeritud turul kauplemisele lubatud väärtpaberite laadi ja nendega seotud riske ning et neil oleks võimalik otsustada, milliseid väärtpaberipakkumisi täiendavalt kaaluda, ilma et see piiraks artikli 5 lõike 2 punkti b kohaldamist. Põhiteave peab sisaldama asjaomase pakkumise ja asjaomaste väärpaberite kohta järgmist olulist teavet:

t)   „madala turukapitalisatsiooniga äriühing”– reguleeritud turul noteeritud äriühing, mille keskmine turukapitalisatsioon on olnud kolme eelneva kalendriaasta jooksul aastalõpu noteeringu alusel alla 100 000 000 euro.”;

| b) | lõiked 2 ja 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 jäetakse välja;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu lõikes 1 osutatud mõisted ja kohandab sealjuures väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemiseks kasutatavaid arvnäitajaid ning madala turukapitalisatsiooni künniseid, võttes arvesse eri riikide turusituatsiooni, sh reguleeritud turgude korraldajate poolt kasutatavat liigitust, liidu seadusandlikke akte ja soovitusi ning majanduse arengut.” |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu lõikes 1 osutatud mõisted ja kohandab sealjuures väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemiseks kasutatavaid arvnäitajaid ning madala turukapitalisatsiooni künniseid, võttes arvesse eri riikide turusituatsiooni, sh reguleeritud turgude korraldajate poolt kasutatavat liigitust, liidu seadusandlikke akte ja soovitusi ning majanduse arengut.”

| 3. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „2.   Prospekti avaldamise kohustus ei kehti allpool loetletud liiki pakkumiste kohta:






  a) | väärtpaberite pakkumine üksnes kutselistele investoritele ja/või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Prospekti avaldamise kohustus ei kehti allpool loetletud liiki pakkumiste kohta:

a)

väärtpaberite pakkumine üksnes kutselistele investoritele ja/või

| b) | väärtpaberite pakkumine vähem kui 150 sellisele füüsilisele või juriidilisele isikule liikmesriigi kohta, kes ei ole kutselised investorid, ja/või |
| --- | --- |

b)

väärtpaberite pakkumine vähem kui 150 sellisele füüsilisele või juriidilisele isikule liikmesriigi kohta, kes ei ole kutselised investorid, ja/või

| c) | väärtpaberite pakkumine investoritele, kes omandavad väärtpabereid vähemalt 100 000 euro eest investori kohta iga eraldi pakkumise puhul, ja/või |
| --- | --- |

c)

väärtpaberite pakkumine investoritele, kes omandavad väärtpabereid vähemalt 100 000 euro eest investori kohta iga eraldi pakkumise puhul, ja/või

| d) | selliste väärtpaberite pakkumine, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot, ja/või |
| --- | --- |

d)

selliste väärtpaberite pakkumine, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot, ja/või

| e) | väärtpaberite pakkumine, mille koguväärtus liidus on vähem kui 100 000 eurot, kusjuures seda arvestatakse kaheteistkümne kuu kohta.”; |
| --- | --- |

e)

väärtpaberite pakkumine, mille koguväärtus liidus on vähem kui 100 000 eurot, kusjuures seda arvestatakse kaheteistkümne kuu kohta.”;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Liikmesriigid ei nõua muud prospekti väärtpaberite mis tahes hilisemal edasimüügil või lõplikul pakkumisel finantsvahendajate kaudu, kui kehtiv prospekt on kättesaadav vastavalt artiklile 9 ning kui emitent või sellise prospekti koostamise eest vastutav isik annab kirjaliku lepinguga selle kasutamiseks nõusoleku.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid ei nõua muud prospekti väärtpaberite mis tahes hilisemal edasimüügil või lõplikul pakkumisel finantsvahendajate kaudu, kui kehtiv prospekt on kättesaadav vastavalt artiklile 9 ning kui emitent või sellise prospekti koostamise eest vastutav isik annab kirjaliku lepinguga selle kasutamiseks nõusoleku.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Finantsturgude tehnilise arengu, sealhulgas inflatsiooni arvessevõtmiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu käesoleva artikli lõike 2 punktides c–e sätestatud künnistega seotud meetmed.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Finantsturgude tehnilise arengu, sealhulgas inflatsiooni arvessevõtmiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu käesoleva artikli lõike 2 punktides c–e sätestatud künnistega seotud meetmed.”

| 4. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1:






  i) | punktid c–e asendatakse järgmisega:






  „c) | väärtpaberid, mida pakutakse või mis antakse üle või mis kavatsetakse üle anda seoses ühinemise või jagunemisega, tingimusel et on olemas dokument, mis pädeva asutuse arvates sisaldab prospektiga samaväärset teavet, võttes arvesse liidu seadusandlikes aktides sätestatud nõudeid; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1:

i)

punktid c–e asendatakse järgmisega:

„c)

väärtpaberid, mida pakutakse või mis antakse üle või mis kavatsetakse üle anda seoses ühinemise või jagunemisega, tingimusel et on olemas dokument, mis pädeva asutuse arvates sisaldab prospektiga samaväärset teavet, võttes arvesse liidu seadusandlikes aktides sätestatud nõudeid;

| d) | dividendid, mis makstakse praegustele aktsionäridele välja aktsiatena, mis kuuluvad samasse klassi aktsiatega, millega seoses dividende makstakse, tingimusel et on olemas dokument, mis sisaldab teavet aktsiate arvu ja laadi kohta ning pakkumise põhjusi ja üksikasju; |
| --- | --- |

d)

dividendid, mis makstakse praegustele aktsionäridele välja aktsiatena, mis kuuluvad samasse klassi aktsiatega, millega seoses dividende makstakse, tingimusel et on olemas dokument, mis sisaldab teavet aktsiate arvu ja laadi kohta ning pakkumise põhjusi ja üksikasju;

| e) | väärtpaberid, mida pakub või mille annab üle või kavatseb üle anda oma praegustele või endistele juhtidele või töötajatele tööandjaks olev ettevõtja või selle sidusettevõtja, tingimusel et äriühingu peakorter või registrijärgne asukoht on liidus ja tingimusel, et on olemas dokument, mis sisaldab teavet väärtpaberite arvu ja laadi kohta ning pakkumise põhjusi ja üksikasju.”; |
| --- | --- |

e)

väärtpaberid, mida pakub või mille annab üle või kavatseb üle anda oma praegustele või endistele juhtidele või töötajatele tööandjaks olev ettevõtja või selle sidusettevõtja, tingimusel et äriühingu peakorter või registrijärgne asukoht on liidus ja tingimusel, et on olemas dokument, mis sisaldab teavet väärtpaberite arvu ja laadi kohta ning pakkumise põhjusi ja üksikasju.”;

| ii) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Punkti e kohaldatakse ka väljaspool liitu asutatud äriühingute suhtes, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda kas reguleeritud turul või kolmanda riigi turul. Viimasel juhul kohaldatakse erandit juhul, kui piisav teave, sh punktis e nimetatud dokument, on kättesaadav vähemalt ühes rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles ning kui komisjon on kõnealuse kolmanda riigi turu osas vastu võtnud samaväärsust kinnitava otsuse.
  Liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel võtab komisjon vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu samaväärsust kinnitavad otsused, millega kinnitatakse, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagab, et kolmandas riigis tegevusloa saanud reguleeritud turg vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on punkti e kohase erandi kohaldamiseks samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivist 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) (9), direktiivi 2004/39/EÜ III jaotisest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivist 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) (10) tulenevate nõuetega ja mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat järelevalvet ja täitmist. Kõnealune pädev asutus selgitab, miks võib tema arvates pidada asjaomase kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku samaväärseks, ning annab selleks asjakohast teavet.
  Sellise kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku võib pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele:






  i) | turgude tegevuseks on vaja luba ning turgude suhtes kohaldatakse regulaarselt tõhusat järelevalvet ja täitmist; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised lõigud:

„Punkti e kohaldatakse ka väljaspool liitu asutatud äriühingute suhtes, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda kas reguleeritud turul või kolmanda riigi turul. Viimasel juhul kohaldatakse erandit juhul, kui piisav teave, sh punktis e nimetatud dokument, on kättesaadav vähemalt ühes rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles ning kui komisjon on kõnealuse kolmanda riigi turu osas vastu võtnud samaväärsust kinnitava otsuse.

Liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel võtab komisjon vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu samaväärsust kinnitavad otsused, millega kinnitatakse, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagab, et kolmandas riigis tegevusloa saanud reguleeritud turg vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on punkti e kohase erandi kohaldamiseks samaväärsed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivist 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) (9), direktiivi 2004/39/EÜ III jaotisest ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivist 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) (10) tulenevate nõuetega ja mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat järelevalvet ja täitmist. Kõnealune pädev asutus selgitab, miks võib tema arvates pidada asjaomase kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku samaväärseks, ning annab selleks asjakohast teavet.

Sellise kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku võib pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele:

i)

turgude tegevuseks on vaja luba ning turgude suhtes kohaldatakse regulaarselt tõhusat järelevalvet ja täitmist;

| ii) | turgudel on selged ja läbipaistvad eeskirjad väärtpaberitega kauplemise lubamiseks, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad; |
| --- | --- |

ii)

turgudel on selged ja läbipaistvad eeskirjad väärtpaberitega kauplemise lubamiseks, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad;

| iii) | investorite kõrgetasemelise kaitse tagamiseks on väärtpaberiemitendid kohustatud regulaarselt ja pidevalt teavet andma ja |
| --- | --- |

iii)

investorite kõrgetasemelise kaitse tagamiseks on väärtpaberiemitendid kohustatud regulaarselt ja pidevalt teavet andma ja

| iv) | turu läbipaistvus ja terviklikkus on tagatud, ennetades turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel. |
| --- | --- |

iv)

turu läbipaistvus ja terviklikkus on tagatud, ennetades turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.

Punkti e osas võib komisjon finantsturgude arengu arvessevõtmiseks võtta delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mille eesmärk on ülalnimetatud samaväärsuse hindamise kriteeriume täpsustada või täiendada.

| b) | lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | väärtpaberid, mida pakutakse või mis antakse üle või mis kavatsetakse üle anda seoses ühinemise või jagunemisega, tingimusel et on olemas dokument, mis pädeva asutuse arvates sisaldab prospektiga samaväärset teavet, võttes arvesse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid;”. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

väärtpaberid, mida pakutakse või mis antakse üle või mis kavatsetakse üle anda seoses ühinemise või jagunemisega, tingimusel et on olemas dokument, mis pädeva asutuse arvates sisaldab prospektiga samaväärset teavet, võttes arvesse liidu õigusaktides sätestatud nõudeid;”.

| 5. | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2:






  i) | esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „2.   Prospekt sisaldab teavet, mis käsitleb emitenti ja väärtpabereid, mida pakutakse üldsusele või millega lubatakse kaubelda reguleeritud turul. Samuti sisaldab see kokkuvõtet, mis koostatakse algse prospektiga samas keeles ja milles esitatakse lühidalt ja mittetehnilises keeles põhiteave. Prospekti kokkuvõtte vorming ja sisu annab koos prospektiga asjakohast teavet asjaomaste väärtpaberite põhiomaduste kohta, et aidata investoritel otsustada neisse väärtpaberitesse investeerimise üle.
  Sarnaste väärtpaberite võrdluse hõlbustamiseks koostatakse ühtse vorminguga kokkuvõte, mis peaks sisaldama asjaomaseid väärtpabereid puudutavat põhiteavet, mis aitab investoritel otsustada neisse väärtpaberitesse investeerimise üle. Kokkuvõte sisaldab ka hoiatust, et:”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2:

i)

esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Prospekt sisaldab teavet, mis käsitleb emitenti ja väärtpabereid, mida pakutakse üldsusele või millega lubatakse kaubelda reguleeritud turul. Samuti sisaldab see kokkuvõtet, mis koostatakse algse prospektiga samas keeles ja milles esitatakse lühidalt ja mittetehnilises keeles põhiteave. Prospekti kokkuvõtte vorming ja sisu annab koos prospektiga asjakohast teavet asjaomaste väärtpaberite põhiomaduste kohta, et aidata investoritel otsustada neisse väärtpaberitesse investeerimise üle.

Sarnaste väärtpaberite võrdluse hõlbustamiseks koostatakse ühtse vorminguga kokkuvõte, mis peaks sisaldama asjaomaseid väärtpabereid puudutavat põhiteavet, mis aitab investoritel otsustada neisse väärtpaberitesse investeerimise üle. Kokkuvõte sisaldab ka hoiatust, et:”;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui prospekt käsitleb luba kaubelda reguleeritud turul mittekapitaliväärtpaberitega, mille nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot, ei ole kokkuvõtte koostamine kohustuslik, v.a juhul kui seda nõuab liikmesriik vastavalt artikli 19 lõikele 4.”; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui prospekt käsitleb luba kaubelda reguleeritud turul mittekapitaliväärtpaberitega, mille nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot, ei ole kokkuvõtte koostamine kohustuslik, v.a juhul kui seda nõuab liikmesriik vastavalt artikli 19 lõikele 4.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja võib koostada prospekti üheainsa või mitme eraldi dokumendina. Eraldi dokumentidest koosnevas prospektis jagunevad nõutavad andmed registreerimisdokumendi, väärtpaberikirjelduse ja kokkuvõtte vahel. Registreerimisdokument sisaldab emitenti käsitlevat teavet. Väärtpaberikirjeldus sisaldab teavet üldsusele pakutavate või reguleeritud turul kauplemisele lubatavate väärtpaberite kohta.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja võib koostada prospekti üheainsa või mitme eraldi dokumendina. Eraldi dokumentidest koosnevas prospektis jagunevad nõutavad andmed registreerimisdokumendi, väärtpaberikirjelduse ja kokkuvõtte vahel. Registreerimisdokument sisaldab emitenti käsitlevat teavet. Väärtpaberikirjeldus sisaldab teavet üldsusele pakutavate või reguleeritud turul kauplemisele lubatavate väärtpaberite kohta.”;

| c) | lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui pakkumise lõplikud tingimused ei sisaldu ei põhiprospektis ega lisas, tehakse iga avaliku pakkumise korral lõplikud tingimused investoritele teatavaks ja esitatakse päritoluliikmesriigi pädevale asutusele ning emitent teeb need teatavaks vastuvõtva liikmesriigi või vastuvõtvate liikmesriikide pädevale asutusele võimalikult kiiresti ja võimaluse korral enne avaliku pakkumise algust või kauplemisele lubamist. Lõplikud tingimused sisaldavad ainult väärtpaberikirjeldusega seotud teavet ja neid ei kasutada põhiprospekti täiendamiseks. Neil juhtudel kohaldatakse artikli 8 lõike 1 punkti a.”; |
| --- | --- |

c)

lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui pakkumise lõplikud tingimused ei sisaldu ei põhiprospektis ega lisas, tehakse iga avaliku pakkumise korral lõplikud tingimused investoritele teatavaks ja esitatakse päritoluliikmesriigi pädevale asutusele ning emitent teeb need teatavaks vastuvõtva liikmesriigi või vastuvõtvate liikmesriikide pädevale asutusele võimalikult kiiresti ja võimaluse korral enne avaliku pakkumise algust või kauplemisele lubamist. Lõplikud tingimused sisaldavad ainult väärtpaberikirjeldusega seotud teavet ja neid ei kasutada põhiprospekti täiendamiseks. Neil juhtudel kohaldatakse artikli 8 lõike 1 punkti a.”;

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mille sisuks on:






  a) | prospekti või põhiprospekti, kokkuvõtte, lõplike tingimuste ja lisade vorming ja |
| --- | --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mille sisuks on:

a)

prospekti või põhiprospekti, kokkuvõtte, lõplike tingimuste ja lisade vorming ja

| b) | kokkuvõttes sisalduva põhiteabe üksikasjalik sisu ja konkreetne vorm. |
| --- | --- |

b)

kokkuvõttes sisalduva põhiteabe üksikasjalik sisu ja konkreetne vorm.

Nimetatud delegeeritud õigusaktid võetakse vastu 1. juuliks 2012.”

| 6. | Artikli 6 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigid tagavad siiski, et ühegi isiku suhtes ei kohaldata tsiviilvastutust ainuüksi kokkuvõtte, ka mitte selle tõlke põhjal, välja arvatud juhul, kui see on eksitav, ebatäpne või prospekti muude osadega vastuolus või ei anna koos prospekti teiste osadega põhiteavet, mis aitaks investoritel otsustada neisse väärtpaberitesse investeerimise üle. Kokkuvõttes esitatakse selle kohta selgesõnaline hoiatus.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 6 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid tagavad siiski, et ühegi isiku suhtes ei kohaldata tsiviilvastutust ainuüksi kokkuvõtte, ka mitte selle tõlke põhjal, välja arvatud juhul, kui see on eksitav, ebatäpne või prospekti muude osadega vastuolus või ei anna koos prospekti teiste osadega põhiteavet, mis aitaks investoritel otsustada neisse väärtpaberitesse investeerimise üle. Kokkuvõttes esitatakse selle kohta selgesõnaline hoiatus.”

| 7. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon võtab vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu üksikasjalikud delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad prospektis nõutavat teavet ja millega välditakse sama teabe mitmekordset esitamist juhul, kui prospekt koosneb eraldi dokumentidest.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon võtab vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu üksikasjalikud delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad prospektis nõutavat teavet ja millega välditakse sama teabe mitmekordset esitamist juhul, kui prospekt koosneb eraldi dokumentidest.”;

| b) | lõikes 2:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | mittekapitaliväärtpaberite pakkumiste ja reguleeritud turul kauplemise lubade eri liigid ja tunnusjooned. Prospektis nõutav teave on asjakohane vähemalt 100 000-eurose nimiväärtusega mittekapitaliväärtpaberitest huvituvatele investoritele;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõikes 2:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

mittekapitaliväärtpaberite pakkumiste ja reguleeritud turul kauplemise lubade eri liigid ja tunnusjooned. Prospektis nõutav teave on asjakohane vähemalt 100 000-eurose nimiväärtusega mittekapitaliväärtpaberitest huvituvatele investoritele;”

| ii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | emitendi mitmesugused tegevusalad ja suurus, eelkõige krediidiasutuste puhul, kes emiteerivad artikli 1 lõike 2 punktis j osutatud mittekapitaliväärtpabereid, samuti madala turukapitalisatsiooniga äriühingute ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. Selliste äriühingute puhul kohandatakse teavet vastavalt nende suurusele ja vajaduse korral nende lühemale tegutsemisajale;” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

emitendi mitmesugused tegevusalad ja suurus, eelkõige krediidiasutuste puhul, kes emiteerivad artikli 1 lõike 2 punktis j osutatud mittekapitaliväärtpabereid, samuti madala turukapitalisatsiooniga äriühingute ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. Selliste äriühingute puhul kohandatakse teavet vastavalt nende suurusele ja vajaduse korral nende lühemale tegutsemisajale;”

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „g) | proportsionaalset avalikustamise korda kohaldatakse selliste äriühingute aktsiate pakkumiste puhul, kelle sama klassi aktsiatega lubatakse kaubelda reguleeritud turul või direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 15 määratletud mitmepoolses kauplemissüsteemis ning kelle suhtes kohaldatakse pidevat teabe esitamise nõuet ja turu kuritarvitamise vastaseid eeskirju, tingimusel et emitent ei ole jätnud kohaldamata seadusjärgset ostueesõigust.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„g)

proportsionaalset avalikustamise korda kohaldatakse selliste äriühingute aktsiate pakkumiste puhul, kelle sama klassi aktsiatega lubatakse kaubelda reguleeritud turul või direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 15 määratletud mitmepoolses kauplemissüsteemis ning kelle suhtes kohaldatakse pidevat teabe esitamise nõuet ja turu kuritarvitamise vastaseid eeskirju, tingimusel et emitent ei ole jätnud kohaldamata seadusjärgset ostueesõigust.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktid põhinevad finants- ja muud teavet käsitlevatel normidel, mille on kehtestanud rahvusvahelised väärtpaberijärelevalveorganid, eeskätt Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO), ja käesoleva direktiivi näitlikel lisadel.” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktid põhinevad finants- ja muud teavet käsitlevatel normidel, mille on kehtestanud rahvusvahelised väärtpaberijärelevalveorganid, eeskätt Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO), ja käesoleva direktiivi näitlikel lisadel.”

| 8. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 sissejuhatavas osas ning lõikes 3 asendatakse mõiste „rakendusmeetmed” mõistega „delegeeritud aktid” vastavas käändes; |
| --- | --- | --- |

8.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 sissejuhatavas osas ning lõikes 3 asendatakse mõiste „rakendusmeetmed” mõistega „delegeeritud aktid” vastavas käändes;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3a.   Kui väärtpabereid tagab liikmesriik, on emitendil, pakkujal või reguleeritud turul kauplemise luba taotleval isikul vastavalt artikli 1 lõikele 3 prospekti koostamisel õigus jätta avaldamata sellist tagajat käsitlev teave.”; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Kui väärtpabereid tagab liikmesriik, on emitendil, pakkujal või reguleeritud turul kauplemise luba taotleval isikul vastavalt artikli 1 lõikele 3 prospekti koostamisel õigus jätta avaldamata sellist tagajat käsitlev teave.”;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad lõiget 2.” |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad lõiget 2.”

| 9. | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Üldsusele pakkumise või reguleeritud turul kauplemisele lubamise puhul kehtib prospekt 12 kuud pärast selle kinnitamist, tingimusel et prospekti on täiendatud kõigi artiklis 16 nõutavate lisadega.”; |
| --- | --- | --- |

9.

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Üldsusele pakkumise või reguleeritud turul kauplemisele lubamise puhul kehtib prospekt 12 kuud pärast selle kinnitamist, tingimusel et prospekti on täiendatud kõigi artiklis 16 nõutavate lisadega.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Artikli 5 lõikes 3 osutatud registreerimisdokument, mis on eelnevalt esitatud ja kinnitatud, kehtib kuni 12 kuud. Artikli 12 lõike 2 või artikli 16 kohaselt ajakohastatavat registreerimisdokumenti, koos väärtpaberikirjelduse ja kokkuvõttega käsitatakse kehtiva prospektina.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Artikli 5 lõikes 3 osutatud registreerimisdokument, mis on eelnevalt esitatud ja kinnitatud, kehtib kuni 12 kuud. Artikli 12 lõike 2 või artikli 16 kohaselt ajakohastatavat registreerimisdokumenti, koos väärtpaberikirjelduse ja kokkuvõttega käsitatakse kehtiva prospektina.”

| 10. | Artikkel 10 jäetakse välja. |
| --- | --- |

10.

Artikkel 10 jäetakse välja.

| 11. | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid lubavad esitada prospektis andmeid viitega ühele või mitmele varem või samaaegselt avaldatud dokumendile, mille on kinnitanud päritoluliikmesriigi pädev asutus või mis on esitatud käesoleva direktiivi või direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt. Need andmed peavad olema kõige hilisemad emitendi käsutuses olevad andmed. Kokkuvõte ei tohi sisaldada viidetena esitatud andmeid.”; |
| --- | --- | --- |

11.

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid lubavad esitada prospektis andmeid viitega ühele või mitmele varem või samaaegselt avaldatud dokumendile, mille on kinnitanud päritoluliikmesriigi pädev asutus või mis on esitatud käesoleva direktiivi või direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt. Need andmed peavad olema kõige hilisemad emitendi käsutuses olevad andmed. Kokkuvõte ei tohi sisaldada viidetena esitatud andmeid.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad viidetena esitatavaid andmeid.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad viidetena esitatavaid andmeid.”

| 12. | Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Sel juhul esitatakse väärtpaberikirjelduses teave, mis tavaliselt oleks esitatud registreerimisdokumendis, kui pärast registreerimisdokumendi viimast ajakohastamist on toimunud oluline muutus või hiljutine areng, mis võiks investorite hinnangut mõjutada, välja arvatud juhul, kui see teave on esitatud lisas artikli 16 kohaselt. Väärtpaberikirjeldus ja kokkuvõte kinnitatakse eraldi.” |
| --- | --- |

12.

Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Sel juhul esitatakse väärtpaberikirjelduses teave, mis tavaliselt oleks esitatud registreerimisdokumendis, kui pärast registreerimisdokumendi viimast ajakohastamist on toimunud oluline muutus või hiljutine areng, mis võiks investorite hinnangut mõjutada, välja arvatud juhul, kui see teave on esitatud lisas artikli 16 kohaselt. Väärtpaberikirjeldus ja kokkuvõte kinnitatakse eraldi.”

| 13. | Artikli 13 lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad tingimusi, mille alusel võib tähtaegu kohandada.” |
| --- | --- |

13.

Artikli 13 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad tingimusi, mille alusel võib tähtaegu kohandada.”

| 14. | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2:






  i) | esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | elektrooniliselt emitendi veebilehel või vajaduse korral väärtpaberite suunatud pakkumise või müügiga tegelevate finantsvahendajate, sealhulgas maksevahendajate veebilehtedel, või”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

14.

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2:

i)

esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

elektrooniliselt emitendi veebilehel või vajaduse korral väärtpaberite suunatud pakkumise või müügiga tegelevate finantsvahendajate, sealhulgas maksevahendajate veebilehtedel, või”;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigid nõuavad punktide a või b kohaselt prospekti avaldavatelt emitentidelt või prospekti koostamise eest vastutavatelt isikutelt prospektide avaldamist ka elektrooniliselt vastavalt punktile c.”; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid nõuavad punktide a või b kohaselt prospekti avaldavatelt emitentidelt või prospekti koostamise eest vastutavatelt isikutelt prospektide avaldamist ka elektrooniliselt vastavalt punktile c.”;

| b) | lõige 8 asendatakse järgmisega:
  „8.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad käesoleva artikli lõikeid 1–4.” |
| --- | --- |

b)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad käesoleva artikli lõikeid 1–4.”

| 15. | Artikli 15 lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad selliste reklaamide levitamist, milles teatatakse väärtpaberite üldsusele pakkumise või reguleeritud turul kauplemise loa taotlemise kavatsusest, eeskätt enne prospekti üldsusele kättesaadavaks tegemist või enne märkimise algust, ning käesoleva artikli lõiget 4 käsitlevad meetmed.” |
| --- | --- |

15.

Artikli 15 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Finantsturgude tehnilise arengu arvessevõtmiseks ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täpsustamiseks võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, mis käsitlevad selliste reklaamide levitamist, milles teatatakse väärtpaberite üldsusele pakkumise või reguleeritud turul kauplemise loa taotlemise kavatsusest, eeskätt enne prospekti üldsusele kättesaadavaks tegemist või enne märkimise algust, ning käesoleva artikli lõiget 4 käsitlevad meetmed.”

| 16. | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 16
  Prospekti lisad
  1.   Prospekti lisas märgitakse ära iga uus oluline seik, viga või ebatäpsus, mis on seotud prospektis sisalduva teabega ja mis võib mõjutada väärtpaberite kohta hinnangu andmist ning mis ilmneb või mida täheldatakse pärast prospekti kinnitamist, kuid enne üldsusele pakkumise lõppemist või, sõltuvalt asjaoludest, reguleeritud turul kauplemise alustamist, olenevalt sellest, kumb toimub hiljem. Selline lisa kinnitatakse kõige enam seitsme tööpäeva möödumisel sama menetluse kohaselt kui algne prospekt ja avaldatakse vähemalt sama range korra kohaselt kui algne prospekt. Lisas sisalduva uue teabe arvessevõtmiseks täiendatakse vajaduse korral ka kokkuvõtet ja selle mis tahes tõlkeid.
  2.   Kui prospekt on seotud väärtpaberite üldsusele pakkumisega, on investoritel, kes on juba nõustunud ostma või märkima väärtpabereid enne lisa avaldamist, õigus tühistada oma nõusolek kahe tööpäeva jooksul pärast lisa avaldamist, juhul kui lõikes 1 osutatud uus seik, viga või ebatäpsus tekkis enne üldsusele pakkumise lõppu ning väärtpaberite üleandmist. Emitent või pakkuja võib kõnealust tähtaega pikendada. Tühistamisõiguse lõppkuupäev sätestatakse lisas.” |
| --- | --- |

16.

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Prospekti lisad

1.   Prospekti lisas märgitakse ära iga uus oluline seik, viga või ebatäpsus, mis on seotud prospektis sisalduva teabega ja mis võib mõjutada väärtpaberite kohta hinnangu andmist ning mis ilmneb või mida täheldatakse pärast prospekti kinnitamist, kuid enne üldsusele pakkumise lõppemist või, sõltuvalt asjaoludest, reguleeritud turul kauplemise alustamist, olenevalt sellest, kumb toimub hiljem. Selline lisa kinnitatakse kõige enam seitsme tööpäeva möödumisel sama menetluse kohaselt kui algne prospekt ja avaldatakse vähemalt sama range korra kohaselt kui algne prospekt. Lisas sisalduva uue teabe arvessevõtmiseks täiendatakse vajaduse korral ka kokkuvõtet ja selle mis tahes tõlkeid.

2.   Kui prospekt on seotud väärtpaberite üldsusele pakkumisega, on investoritel, kes on juba nõustunud ostma või märkima väärtpabereid enne lisa avaldamist, õigus tühistada oma nõusolek kahe tööpäeva jooksul pärast lisa avaldamist, juhul kui lõikes 1 osutatud uus seik, viga või ebatäpsus tekkis enne üldsusele pakkumise lõppu ning väärtpaberite üleandmist. Emitent või pakkuja võib kõnealust tähtaega pikendada. Tühistamisõiguse lõppkuupäev sätestatakse lisas.”

| 17. | Artikli 18 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus esitab vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele emitendi või prospekti koostamise eest vastutava isiku taotlusel kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, või kui taotlus esitatakse koos prospekti kavandiga, siis ühe tööpäeva jooksul pärast prospekti kinnitamist kinnitamistunnistuse, mis tõendab, et prospekt on koostatud käesoleva direktiivi kohaselt, ja kõnealuse prospekti eksemplari. Vajaduse korral lisatakse nendele dokumentidele kokkuvõtte tõlge, mis on tehtud emitendi või prospekti koostamise eest vastutava isiku vastutusel. Prospekti mis tahes lisade suhtes rakendatakse sama korda. Lisaks vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele esitatakse kinnitamistunnistus samaaegselt ka emitendile või prospekti koostamise eest vastutavale isikule.” |
| --- | --- |

17.

Artikli 18 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus esitab vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele emitendi või prospekti koostamise eest vastutava isiku taotlusel kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, või kui taotlus esitatakse koos prospekti kavandiga, siis ühe tööpäeva jooksul pärast prospekti kinnitamist kinnitamistunnistuse, mis tõendab, et prospekt on koostatud käesoleva direktiivi kohaselt, ja kõnealuse prospekti eksemplari. Vajaduse korral lisatakse nendele dokumentidele kokkuvõtte tõlge, mis on tehtud emitendi või prospekti koostamise eest vastutava isiku vastutusel. Prospekti mis tahes lisade suhtes rakendatakse sama korda. Lisaks vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele esitatakse kinnitamistunnistus samaaegselt ka emitendile või prospekti koostamise eest vastutavale isikule.”

| 18. | Artikli 19 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui mittekapitaliväärtpaberitele, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot, taotletakse reguleeritud turul kauplemise luba ühes või mitmes liikmesriigis, koostatakse prospekt sõltuvalt asjaoludest emitendi, pakkuja või kauplemisloa taotleja valikul kas päritoluliikmesriigi ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste tunnustatavas keeles või rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles. Liikmesriigid võivad otsustada nõuda siseriiklike õigusaktidega kokkuvõtte koostamist nende ametlikus keeles või ametlikes keeltes.” |
| --- | --- |

18.

Artikli 19 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui mittekapitaliväärtpaberitele, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot, taotletakse reguleeritud turul kauplemise luba ühes või mitmes liikmesriigis, koostatakse prospekt sõltuvalt asjaoludest emitendi, pakkuja või kauplemisloa taotleja valikul kas päritoluliikmesriigi ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste tunnustatavas keeles või rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles. Liikmesriigid võivad otsustada nõuda siseriiklike õigusaktidega kokkuvõtte koostamist nende ametlikus keeles või ametlikes keeltes.”

| 19. | Artikli 20 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, et kehtestada artiklites 5 ja 7 sätestatud nõuetel põhinevad samaväärsuse üldkriteeriumid.” |
| --- | --- |

19.

Artikli 20 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 24a, ning kohaldades artiklite 24b ja 24c tingimusi, vastu meetmed, et kehtestada artiklites 5 ja 7 sätestatud nõuetel põhinevad samaväärsuse üldkriteeriumid.”

| 20. | Artikli 21 lõike 4 punktis d asendatakse sõnad „selle rakendusmeetmete” sõnadega „selles osutatud delegeeritud aktide”. |
| --- | --- |

20.

Artikli 21 lõike 4 punktis d asendatakse sõnad „selle rakendusmeetmete” sõnadega „selles osutatud delegeeritud aktide”.

| 21. | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 24a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse neljaks aastaks alates 31. detsembrist 2010 õigus võtta vastu artikli 1 lõikes 4, artikli 2 lõikes 4, artikli 3 lõikes 4, artikli 4 lõike 1 viiendas lõigus, artikli 5 lõikes 5, artikli 7 lõikes 1, artikli 8 lõikes 4, artikli 11 lõikes 3, artikli 13 lõikes 7, artikli 14 lõikes 8, artikli 15 lõikes 7 ning artikli 20 lõike 3 esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 6 kuud enne nelja-aastase perioodi lõppu. Delegeeritud volitusi pikendatakse automaatselt sama aja võrra, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu delegeerimise artikli 24b kohaselt tagasi võtab.
  2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle korraga teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 24b ja 24c sätestatud tingimusi.
  Artikkel 24b
  Delegeerimise tagasivõtmine
  1.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 1 lõikes 4, artikli 2 lõikes 4, artikli 3 lõikes 4, artikli 4 lõike 1 viiendas lõigus, artikli 5 lõikes 5, artikli 7 lõikes 1, artikli 8 lõikes 4, artikli 11 lõikes 3, artikli 13 lõikes 7, artikli 14 lõikes 8, artikli 15 lõikes 7 või artikli 20 lõike 3 esimeses lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
  2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni enne lõpliku otsuse tegemist mõistliku aja jooksul, märkides ära delegeeritud volitused, mille tagasivõtmist kaalutakse.
  3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
  Artikkel 24c
  Delegeeritud õigusaktidele vastuväidete esitamine
  1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.
  Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.
  2.   Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusaktile vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja õigusakt jõustub selles märgitud kuupäeval.
  Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teavitanud komisjoni oma kavatsusest vastuväiteid mitte esitada, võib delegeeritud õigusakti Euroopa Liidu Teatajas avaldada ja see võib jõustuda enne tähtaja möödumist.
  3.   Kui kas Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusaktile vastuväite, siis see ei jõustu. Delegeeritud õigusaktile vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab oma vastuväiteid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 296.” |
| --- | --- |

21.

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 24a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse neljaks aastaks alates 31. detsembrist 2010 õigus võtta vastu artikli 1 lõikes 4, artikli 2 lõikes 4, artikli 3 lõikes 4, artikli 4 lõike 1 viiendas lõigus, artikli 5 lõikes 5, artikli 7 lõikes 1, artikli 8 lõikes 4, artikli 11 lõikes 3, artikli 13 lõikes 7, artikli 14 lõikes 8, artikli 15 lõikes 7 ning artikli 20 lõike 3 esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 6 kuud enne nelja-aastase perioodi lõppu. Delegeeritud volitusi pikendatakse automaatselt sama aja võrra, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu delegeerimise artikli 24b kohaselt tagasi võtab.

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle korraga teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 24b ja 24c sätestatud tingimusi.

Artikkel 24b

Delegeerimise tagasivõtmine

1.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 1 lõikes 4, artikli 2 lõikes 4, artikli 3 lõikes 4, artikli 4 lõike 1 viiendas lõigus, artikli 5 lõikes 5, artikli 7 lõikes 1, artikli 8 lõikes 4, artikli 11 lõikes 3, artikli 13 lõikes 7, artikli 14 lõikes 8, artikli 15 lõikes 7 või artikli 20 lõike 3 esimeses lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni enne lõpliku otsuse tegemist mõistliku aja jooksul, märkides ära delegeeritud volitused, mille tagasivõtmist kaalutakse.

3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 24c

Delegeeritud õigusaktidele vastuväidete esitamine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.

2.   Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusaktile vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja õigusakt jõustub selles märgitud kuupäeval.

Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teavitanud komisjoni oma kavatsusest vastuväiteid mitte esitada, võib delegeeritud õigusakti Euroopa Liidu Teatajas avaldada ja see võib jõustuda enne tähtaja möödumist.

3.   Kui kas Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusaktile vastuväite, siis see ei jõustu. Delegeeritud õigusaktile vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab oma vastuväiteid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 296.”

| 22. | I lisa I jao punktis C, III ja IV jaos, II lisa II jaos, III lisa II ja III jaos ja IV lisa kolmandas taandes asendatakse mõiste „põhiteave” mõistega „oluline teave”. |
| --- | --- |

22.

I lisa I jao punktis C, III ja IV jaos, II lisa II jaos, III lisa II ja III jaos ja IV lisa kolmandas taandes asendatakse mõiste „põhiteave” mõistega „oluline teave”.

Artikkel 2

Direktiivi 2004/109/EÜ muutmine

Direktiivi 2004/109/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | emitentide, kelle emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on alla 1 000 euro, või aktsiaemitentide puhul:






  — | kui emitendi registreeritud asukoht on liidus, liikmesriik, kus on emitendi registrijärgne asukoht; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

emitentide, kelle emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on alla 1 000 euro, või aktsiaemitentide puhul:

—

kui emitendi registreeritud asukoht on liidus, liikmesriik, kus on emitendi registrijärgne asukoht;

| — | kui emitendi registreeritud asukoht on kolmandas riigis, direktiivi 2003/71/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti m alapunktis iii osutatud liikmesriik. |
| --- | --- |

—

kui emitendi registreeritud asukoht on kolmandas riigis, direktiivi 2003/71/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti m alapunktis iii osutatud liikmesriik.

„Päritoluliikmesriigi” mõiste on kohaldatav muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberite suhtes, juhul kui nendest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval alla 1 000 euro, välja arvatud juhul, kui see väärtus on peaaegu võrdne 1 000 euroga.”

| 2. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõike punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | emitent, kes emiteerib üksnes võlaväärtpabereid, mis on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ja millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot, või kui võlaväärtpaberi nimiväärtus on muus vääringus kui euro, millest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 100 000 euroga.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõike punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

emitent, kes emiteerib üksnes võlaväärtpabereid, mis on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ja millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot, või kui võlaväärtpaberi nimiväärtus on muus vääringus kui euro, millest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 100 000 euroga.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Erandina lõike 1 punktist b ei kohaldata artikleid 4, 5 ja 6 emitendi suhtes, kes emiteerib üksnes võlaväärtpabereid, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot (või kui muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 50 000 euroga) ja mis on juba enne 31. detsembrit 2010 lubatud kauplemisele liidu reguleeritud turul, juhul kui need võlaväärtpaberid on tagasi ostmata.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Erandina lõike 1 punktist b ei kohaldata artikleid 4, 5 ja 6 emitendi suhtes, kes emiteerib üksnes võlaväärtpabereid, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot (või kui muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 50 000 euroga) ja mis on juba enne 31. detsembrit 2010 lubatud kauplemisele liidu reguleeritud turul, juhul kui need võlaväärtpaberid on tagasi ostmata.”

| 3. | Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui koosolekule tuleb kutsuda ainult võlaväärtpaberite omanikud, kelle käes olevatest võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot (või kui muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 100 000 euroga), võib emitent valida koosoleku toimumise kohaks iga liikmesriigi, kui on olemas kõik võimalused ja kogu teave, mida võlaväärtpaberite omanikud vajavad oma õiguste teostamiseks selles liikmesriigis.
  Esimeses lõigus märgitud valikut kohaldatakse ka selliste võlaväärtpaberite omanike suhtes, kelle valduses olevatest võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot (või kui muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 50 000 euroga) ja mis on juba enne 31. detsembrit 2010 lubatud kauplemisele liidu reguleeritud turul, juhul kui need võlaväärtpaberid on tagasi ostmata, eeldusel et emitendi valitud liikmesriigis on olemas kõik võimalused ja kogu teave, mida selliste võlaväärtpaberite omanikud vajavad oma õiguste teostamiseks.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui koosolekule tuleb kutsuda ainult võlaväärtpaberite omanikud, kelle käes olevatest võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot (või kui muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 100 000 euroga), võib emitent valida koosoleku toimumise kohaks iga liikmesriigi, kui on olemas kõik võimalused ja kogu teave, mida võlaväärtpaberite omanikud vajavad oma õiguste teostamiseks selles liikmesriigis.

Esimeses lõigus märgitud valikut kohaldatakse ka selliste võlaväärtpaberite omanike suhtes, kelle valduses olevatest võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot (või kui muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 50 000 euroga) ja mis on juba enne 31. detsembrit 2010 lubatud kauplemisele liidu reguleeritud turul, juhul kui need võlaväärtpaberid on tagasi ostmata, eeldusel et emitendi valitud liikmesriigis on olemas kõik võimalused ja kogu teave, mida selliste võlaväärtpaberite omanikud vajavad oma õiguste teostamiseks.”

| 4. | Artikli 20 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Erinevalt lõigetest 1–4 avaldatakse korraldatud teave üldsusele emitendi valikul või emitendi nõusolekuta sellist luba taotleva isiku valikul kas päritoluliikmesriigi ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste tunnustatavas keeles või rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles, kui väärtpaberid, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot (või kui muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 100 000 euroga), on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ühes või mitmes liikmesriigis.
  Esimeses lõigus osutatud erandit kohaldatakse ka võlaväärtpaberite suhtes, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot (või kui muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 50 000 euroga) ja mis on juba enne 31. detsembrit 2010 lubatud kauplemisele reguleeritud turul ühes või mitmes liikmesriigis, juhul kui need võlaväärtpaberid on tagasi ostmata.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 20 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Erinevalt lõigetest 1–4 avaldatakse korraldatud teave üldsusele emitendi valikul või emitendi nõusolekuta sellist luba taotleva isiku valikul kas päritoluliikmesriigi ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste tunnustatavas keeles või rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles, kui väärtpaberid, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 100 000 eurot (või kui muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 100 000 euroga), on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ühes või mitmes liikmesriigis.

Esimeses lõigus osutatud erandit kohaldatakse ka võlaväärtpaberite suhtes, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot (või kui muus vääringus kui euro emiteeritud võlaväärtpaberitest igaühe nimiväärtus on emiteerimise kuupäeval võrdne vähemalt 50 000 euroga) ja mis on juba enne 31. detsembrit 2010 lubatud kauplemisele reguleeritud turul ühes või mitmes liikmesriigis, juhul kui need võlaväärtpaberid on tagasi ostmata.”

Artikkel 3

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuliks 2012. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 4

Läbivaatamine

Komisjon annab 1. jaanuariks 2016 hinnangu direktiivi 2003/71/EÜ (mida on muudetud käesoleva direktiiviga) kohaldamisele, eriti seoses selliste eeskirjade (sealhulgas vastutuse) kohaldamise ja mõjuga, mis puudutavad põhiteabe kokkuvõtet, artikli 4 lõike 1 punktis e sätestatud erandi mõju töötajate kaitsele ning artikli 7 lõike 2 punktides e ja g nimetatud proportsionaalset avalikustamise korda ning prospektide elektroonilist avaldamist vastavalt artiklile 14, ning vaatab läbi artikli 2 lõike 1 punkti m alapunkti ii piirangud päritoluliikmesriigi kindlaks tegemisel selliste mittekapitaliväärtpaberite emiteerimisel, mille nimiväärtus on alla 1 000 euro, et kaaluda selle sätte säilitamist või väljajätmist. Lisaks hindab komisjon mõiste „avalik pakkumine” läbivaatamise ja mõistete „esmane turg” ning „järelturg” määratlemise vajadust ja selgitab sellega seoses täielikult seosed direktiivi 2003/71/EÜ ning direktiivide 2003/6/EÜ ja 2004/109/EÜ vahel. Pärast hindamist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanekud direktiivi 2003/71/EÜ muutmiseks.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 24. november 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

O. CHASTEL

---

(1)  18. veebruari 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 19, 26.1.2010, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. oktoobri 2010. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

4

(5)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

5

(6)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

6

(7)  ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.

7

(8)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.”;

8

(9)  ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.

9

(10)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.”;

10

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1169/2010,

10. detsember 2010,

raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (1), eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Raudteeagentuuri poolt 18. septembril 2009. aastal komisjonile esitatud soovitust ERA/REC/SAF/09-2009 vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta

ning arvestades järgmist:

| (1) | Loodava ühise ohutusmeetodi eesmärk on luua riiklike ohutusasutuste jaoks raamistik, et ühtlustada nende otsuste tegemise kriteeriume kogu Euroopa Liidus kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 17 lõikega 4. See peaks võimaldama riiklikel ohutusasutustel hinnata nõuetele vastavust ühtmoodi. |
| --- | --- |

(1)

Loodava ühise ohutusmeetodi eesmärk on luua riiklike ohutusasutuste jaoks raamistik, et ühtlustada nende otsuste tegemise kriteeriume kogu Euroopa Liidus kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 17 lõikega 4. See peaks võimaldama riiklikel ohutusasutustel hinnata nõuetele vastavust ühtmoodi.

| (2) | Ühine ohutusmeetod peaks sisaldama ühtlustatud nõudeid ja hindamismeetodeid, mis võimaldavad riiklikel ohutusasutustel anda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale välja ohutusloa, mis hõlmab ohutusjuhtimissüsteemi nõuetekohasust üldiselt, ja mis tahes konkreetset võrgustikku käsitleva loa. Peale sellele on tõenäoline, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja taotleb ühel ja samal ajal luba konkreetsele võrguosale ja oma ohutusjuhtimissüsteemil põhinevat üldluba. |
| --- | --- |

(2)

Ühine ohutusmeetod peaks sisaldama ühtlustatud nõudeid ja hindamismeetodeid, mis võimaldavad riiklikel ohutusasutustel anda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale välja ohutusloa, mis hõlmab ohutusjuhtimissüsteemi nõuetekohasust üldiselt, ja mis tahes konkreetset võrgustikku käsitleva loa. Peale sellele on tõenäoline, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja taotleb ühel ja samal ajal luba konkreetsele võrguosale ja oma ohutusjuhtimissüsteemil põhinevat üldluba.

| (3) | Riiklikud ohutusasutused hindavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja suutlikkust täita kõiki nõudeid, mis on vajalikud üldiseks tegutsemiseks ja loataotlusega hõlmatud konkreetse võrgustiku käitamiseks, hinnates üldisel tasandil ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi. |
| --- | --- |

(3)

Riiklikud ohutusasutused hindavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja suutlikkust täita kõiki nõudeid, mis on vajalikud üldiseks tegutsemiseks ja loataotlusega hõlmatud konkreetse võrgustiku käitamiseks, hinnates üldisel tasandil ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi.

| (4) | Iga riiklik ohutusasutus peab kehtestama meetmed, mille abil välja selgitada, kas pärast loa saamist saavutatakse tegevuses ohutusloa taotluses kirjeldatud tulemused ning kas kõiki vajalikke nõudeid täidetakse järjepidevalt, nagu on ette nähtud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 16 lõike 2 punktiga f ja artikli 17 lõikega 2. Selleks et iga liikmesriigi ohutusasutus järgiks ühtlustatud lähenemisviisi, on seega vaja välja töötada olulistele aluspõhimõtetele tuginev tunnistuse väljaandmise järgse järelevalve kord. |
| --- | --- |

(4)

Iga riiklik ohutusasutus peab kehtestama meetmed, mille abil välja selgitada, kas pärast loa saamist saavutatakse tegevuses ohutusloa taotluses kirjeldatud tulemused ning kas kõiki vajalikke nõudeid täidetakse järjepidevalt, nagu on ette nähtud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 16 lõike 2 punktiga f ja artikli 17 lõikega 2. Selleks et iga liikmesriigi ohutusasutus järgiks ühtlustatud lähenemisviisi, on seega vaja välja töötada olulistele aluspõhimõtetele tuginev tunnistuse väljaandmise järgse järelevalve kord.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis b osutatud ohutuslubade vastavushindamise ühine ohutusmeetod.

Ühine ohutusmeetod hõlmab järgmist:

| a) | käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud menetlused ja kriteeriumid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõike 1 punktide a ja b kohaste ohutuslubade taotluste hindamiseks, |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud menetlused ja kriteeriumid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõike 1 punktide a ja b kohaste ohutuslubade taotluste hindamiseks,

| b) | käesoleva määruse III lisas sätestatud põhimõtted seoses direktiivi 2004/49/EÜ nõuete täitmise järelevalvega pärast seda, kui riiklik ohutusasutus on loa välja andnud. |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse III lisas sätestatud põhimõtted seoses direktiivi 2004/49/EÜ nõuete täitmise järelevalvega pärast seda, kui riiklik ohutusasutus on loa välja andnud.

Artikkel 2

Mõiste

Käesolevas määruses kasutatakse järgmist mõistet:

„järelevalve”– riikliku ohutusasutuse kehtestatud meetmed ohutustaseme kontrollimiseks pärast ohutustunnistuse väljaandmist.

Artikkel 3

Taotluste hindamise menetlus

1.   Pärast käesoleva määruse jõustumist esitatavate ohutuslubade taotluste kontrollimisel kohaldavad riiklikud ohutusasutused käesoleva määruse I lisas sätestatud menetlust, kui nad hindavad kõnealuste taotluste vastavust direktiivis 2004/49/EÜ sätestatud nõuetele. Riiklikud ohutusasutused kasutavad ka käesoleva määruse II lisas sätestatud hindamiskriteeriume.

2.   Hindamisel võib riiklik ohutusasutus kiita heaks taotleja võetud kohustuse kasutada riskide juhtimiseks kolmanda isikuga sõlmitud lepingu. Lepingus määratakse kindlaks ka sõidukite ohutu käitamise tagamiseks vajaliku teabe vahetamine, eelkõige hoolduse korraldamisega seotud valdkondades.

3.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töövõtja või tarnija tooteid või teenuseid peetakse ohutusnõuetele vastavaks, kui töövõtjale, tarnijale või tootele on kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktide alusel kehtestatud sertifitseerimiskavadega antud tunnistus selliste toodete pakkumiseks ja teenuste osutamiseks.

Artikkel 4

Järelevalve

Pärast ohutusloa väljaandmist kontrollivad riiklikud ohutusasutused, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad rakendaksid ohutusjuhtimissüsteemi järjepidevalt, ning kohaldavad seejuures III lisas sätestatud järelevalvepõhimõtteid.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 44.

1

---

I LISA

Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõike 1 punktide a ja b alusel väljaantavate ohutuslubade vastavushindamise menetlus

1.   Riikliku ohutusasutuse kehtestatud menetlused taotluste vastuvõtmiseks ja hindamiseks ning ohutusloa väljaandmiseks tuginevad järgmistele raampõhimõtetele.

a)   Hindamismenetluse väljatöötamine ja läbivaatamine

Riiklikud ohutusasutused töötavad välja struktureeritud ja kontrollitavad menetlused, mida järgivad asjakohaselt pädevad isikud. Nad kontrollivad taotluste vastavust II lisas sätestatud ohutusjuhtimissüsteemide hindamise kriteeriumidele. Nad dokumenteerivad kõik otsused ja põhjendavad neid. Riikliku ohutusasutuse üldine hindamisprotsess vaadatakse asutusesiseselt korrapäraselt läbi ja seda täiustatakse pidevalt, et tagada selle jätkuv tõhusus ja mõjusus.

b)   Hindamismenetluse kvaliteet

Riiklikud ohutusasutused kontrollivad oma tegevuse kvaliteeti ohutuslubade taotluste läbivaatamise põhietappides.

c)   Hindamise ulatus

Hindamine toimub juhtimissüsteemi tasandil ning on protsessipõhine. Kui kontrollimisel leitakse puudusi, võib riiklik ohutusasutus lähtuda oma äranägemisest ning osutab sõltuvalt nõuetele mittevastavuse liigist ja raskusastmest aspektidele, mida on vaja tõhustada. Lõppkokkuvõttes kasutab riiklik ohutusasutus talle antud volitusi ja lükkab taotluse tagasi.

Hindamine:

| — | on taotleja tegevuse liigi, ulatuse ja sellega seotud riskide suhtes asjakohane; |
| --- | --- |

—

on taotleja tegevuse liigi, ulatuse ja sellega seotud riskide suhtes asjakohane;

| — | põhineb hinnangul raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üldisel suutlikkusel tegutseda ohutult vastavalt oma ohutusjuhtimissüsteemis esitatud kirjeldusele. |
| --- | --- |

—

põhineb hinnangul raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üldisel suutlikkusel tegutseda ohutult vastavalt oma ohutusjuhtimissüsteemis esitatud kirjeldusele.

d)   Hindamise aeg

Riiklikud ohutusasutused korraldavad hindamise direktiivi 2004/49/EÜ artikliga 12 nõutud aja jooksul, tagades seejuures taotleja esitatud tõendite piisava kontrollimise. Riiklik ohutusasutus teavitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid tõsistest probleemidest nii kiiresti, kui see on hindamisetapis praktiliselt võimalik.

e)   Otsuste tegemine hindamisel

Otsus kiita ohutusloa taotlus heaks või lükata see tagasi põhineb taotleja esitatud tõenditel ja sellel, kas asjakohaste nõuete täitmine on tõendatud või mitte.

2.   Riiklik ohutusasutus hindab seda, kas ohutusjuhtimissüsteemi käsiraamatu kohta esitatud kokkuvõte võimaldab langetada esialgse otsuse ohutusjuhtimissüsteemi kvaliteedi ja asjakohasuse kohta, ning otsustab, milliste valdkondade kohta on vaja lisateavet. Riiklik ohutusasutus võib lisateabe nõudmise raames küsida nii palju täpsustavaid andmeid, kui ta peab taotluse hindamise hõlbustamiseks põhjendatult vajalikuks.

3.   Ohutusloa väljaandmisel dokumenteeritakse taotleja ohutusjuhtimissüsteemi vastavus hindamiskriteeriumidele iga hindamiskriteeriumi puhul eraldi.

4.   Kui ilmneb täpsustamist vajav aspekt või nõuetele mittevastavus, on riiklik ohutusasutus konkreetne ja aitab taotlejal mõista, kui üksikasjalik peab temalt oodatav vastus olema. Selle jaoks ta:

| a) | osutab täpselt asjakohasele kriteeriumile ning hoolitseb selle eest, et taotleja on selgelt aru saanud, millised valdkonnad on tunnistatud nõuetele mittevastavaks; |
| --- | --- |

a)

osutab täpselt asjakohasele kriteeriumile ning hoolitseb selle eest, et taotleja on selgelt aru saanud, millised valdkonnad on tunnistatud nõuetele mittevastavaks;

| b) | toob välja asjassepuutuvate määruste, eeskirjade ja standardite asjakohased osad; |
| --- | --- |

b)

toob välja asjassepuutuvate määruste, eeskirjade ja standardite asjakohased osad;

| c) | märgib, miks ohutusjuhtimissüsteem ei vasta hindamiskriteeriumile; |
| --- | --- |

c)

märgib, miks ohutusjuhtimissüsteem ei vasta hindamiskriteeriumile;

| d) | lepib kokku täiendavate kohustuste võtmises ning teabe ja võimalike lisatõendite esitamises vastavalt kriteeriumiga nõutud üksikasjalikkuse tasemele ning määrab kindlaks nii taotlejalt puuduse korvamiseks nõutavad meetmed kui ka nõuete täitmise tähtaja; |
| --- | --- |

d)

lepib kokku täiendavate kohustuste võtmises ning teabe ja võimalike lisatõendite esitamises vastavalt kriteeriumiga nõutud üksikasjalikkuse tasemele ning määrab kindlaks nii taotlejalt puuduse korvamiseks nõutavad meetmed kui ka nõuete täitmise tähtaja;

| e) | määrab kindlaks valdkonnad, mida võidakse pärast loa väljaandmist järelevalve raames täpsemalt kontrollida. |
| --- | --- |

e)

määrab kindlaks valdkonnad, mida võidakse pärast loa väljaandmist järelevalve raames täpsemalt kontrollida.

---

II LISA

Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõike 1 punktide a ja b alusel väljaantavate ohutuslubade vastavushindamise kriteeriumid

A.   KÕIKIDE RAUDTEEINFRASTRUKTUURI-ETTEVÕTJA TEGEVUSEGA SEOTUD RISKIDE KONTROLLI MEETMED (1)

| A.1 | Kehtestatud on menetlused raudtee käitamisega seotud riskide kindlakstegemiseks, hõlmates otseselt töötegevusest, -korraldusest või -koormusest ning teiste organisatsioonide/isikute tegevusest tulenevaid riske. |
| --- | --- |

A.1

Kehtestatud on menetlused raudtee käitamisega seotud riskide kindlakstegemiseks, hõlmates otseselt töötegevusest, -korraldusest või -koormusest ning teiste organisatsioonide/isikute tegevusest tulenevaid riske.

| A.2 | Kehtestatud on menetlused riskikontrollimeetmete väljatöötamiseks ja kehtestamiseks. |
| --- | --- |

A.2

Kehtestatud on menetlused riskikontrollimeetmete väljatöötamiseks ja kehtestamiseks.

| A.3 | Kehtestatud on menetlused riskikontrollimeetmete tõhususe jälgimiseks ja vajaduse korral muudatuste rakendamiseks. |
| --- | --- |

A.3

Kehtestatud on menetlused riskikontrollimeetmete tõhususe jälgimiseks ja vajaduse korral muudatuste rakendamiseks.

| A.4 | Asjakohastel juhtudel on kehtestatud menetlused teiste üksustega (nt raudteeveo-ettevõtjad, tootja, hooldaja, hoolduse eest vastutav üksus, raudteesõiduki valdaja, teenuse osutaja ning hankeüksus) koostöö tegemise vajaduse kindlaksmääramiseks küsimustes, kus neil on ühine kokkupuuteala, mis tõenäoliselt mõjutab piisavate riskikontrollimeetmete kehtestamist kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 4 lõikega 3. |
| --- | --- |

A.4

Asjakohastel juhtudel on kehtestatud menetlused teiste üksustega (nt raudteeveo-ettevõtjad, tootja, hooldaja, hoolduse eest vastutav üksus, raudteesõiduki valdaja, teenuse osutaja ning hankeüksus) koostöö tegemise vajaduse kindlaksmääramiseks küsimustes, kus neil on ühine kokkupuuteala, mis tõenäoliselt mõjutab piisavate riskikontrollimeetmete kehtestamist kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 4 lõikega 3.

| A.5 | Kehtestatud on menetlused dokumentatsiooni ja teabevahetuse kooskõlastamiseks asjakohaste üksustega, sealhulgas iga osaleva organisatsiooni rollide ja kohustuste ning teabevahetuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

A.5

Kehtestatud on menetlused dokumentatsiooni ja teabevahetuse kooskõlastamiseks asjakohaste üksustega, sealhulgas iga osaleva organisatsiooni rollide ja kohustuste ning teabevahetuse kindlaksmääramiseks.

| A.6 | Kehtestatud on menetlused selliste korralduste tõhususe jälgimiseks ja vajaduse korral muudatuste rakendamiseks. |
| --- | --- |

A.6

Kehtestatud on menetlused selliste korralduste tõhususe jälgimiseks ja vajaduse korral muudatuste rakendamiseks.

B.   HOOLDUSE PAKKUMISE JA MATERJALITARNETEGA SEOTUD RISKIDE KONTROLL (2)

| B.1 | Kehtestatud on menetlused hooldusnõuete/-standardite/-protsesside tuletamiseks ohutusandmetest. |
| --- | --- |

B.1

Kehtestatud on menetlused hooldusnõuete/-standardite/-protsesside tuletamiseks ohutusandmetest.

| B.2 | Kehtestatud on menetlused hooldusintervallide kohandamiseks vastavalt teostatava hoolduse liigile ja ulatusele. |
| --- | --- |

B.2

Kehtestatud on menetlused hooldusintervallide kohandamiseks vastavalt teostatava hoolduse liigile ja ulatusele.

| B.3 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et vastutus hoolduse eest oleks selgesti kindlaks määratud, et teha kindlaks hooldusega seotud ametikohtadel nõutav pädevus ja määrata asjakohane vastutuse tase. |
| --- | --- |

B.3

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et vastutus hoolduse eest oleks selgesti kindlaks määratud, et teha kindlaks hooldusega seotud ametikohtadel nõutav pädevus ja määrata asjakohane vastutuse tase.

| B.4 | Kehtestatud on menetlused teabe kogumiseks igapäevategevusest tulenevate rikete ja defektide kohta ning nendest teatamiseks hoolduse eest vastutavatele isikutele. |
| --- | --- |

B.4

Kehtestatud on menetlused teabe kogumiseks igapäevategevusest tulenevate rikete ja defektide kohta ning nendest teatamiseks hoolduse eest vastutavatele isikutele.

| B.5 | Kehtestatud on menetlused defektidest või projekteerimisvigadest või kasutustsüklit läbivatest talitlushäiretest tulenevate riskide kindlakstegemiseks ja nendest huvitatud isikutele teatamiseks. |
| --- | --- |

B.5

Kehtestatud on menetlused defektidest või projekteerimisvigadest või kasutustsüklit läbivatest talitlushäiretest tulenevate riskide kindlakstegemiseks ja nendest huvitatud isikutele teatamiseks.

| B.6 | Kehtestatud on menetlused hoolduse teostamise ja selle tulemuste tõendamiseks ning kontrollimiseks, et tagada nende vastavus organisatsiooni standarditele. |
| --- | --- |

B.6

Kehtestatud on menetlused hoolduse teostamise ja selle tulemuste tõendamiseks ning kontrollimiseks, et tagada nende vastavus organisatsiooni standarditele.

C.   TÖÖVÕTJATE KASUTAMISE JA TARNIJATE KONTROLLIGA SEOTUD RISKIDE KONTROLL (3)

| C.1 | Kehtestatud on menetlused töövõtjate (sealhulgas alltöövõtjate) ja tarnijate pädevuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

C.1

Kehtestatud on menetlused töövõtjate (sealhulgas alltöövõtjate) ja tarnijate pädevuse kontrollimiseks.

| C.2 | Kehtestatud on menetlused kõikide töövõtjalt või tarnijalt tellitud teenuste ja nende tarnitud toodete ohutustaseme ja -tulemuste tõendamiseks ning kontrollimiseks, et tagada nende vastavus lepingus sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

C.2

Kehtestatud on menetlused kõikide töövõtjalt või tarnijalt tellitud teenuste ja nende tarnitud toodete ohutustaseme ja -tulemuste tõendamiseks ning kontrollimiseks, et tagada nende vastavus lepingus sätestatud nõuetele.

| C.3 | Raudtee ohutusega seotud aspekte käsitlevad kohustused ja ülesanded on selgelt kindlaks määratud, teada ning need on jaotatud lepinguosaliste ja kõikide huvitatud isikute vahel. |
| --- | --- |

C.3

Raudtee ohutusega seotud aspekte käsitlevad kohustused ja ülesanded on selgelt kindlaks määratud, teada ning need on jaotatud lepinguosaliste ja kõikide huvitatud isikute vahel.

| C.4 | Kehtestatud on menetlused ohutusega seotud dokumentide ja lepingute jälgitavuse tagamiseks. |
| --- | --- |

C.4

Kehtestatud on menetlused ohutusega seotud dokumentide ja lepingute jälgitavuse tagamiseks.

| C.5 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et töövõtjad või tarnijad täidaksid ohutusega seotud ülesandeid, sealhulgas seoses ohutusalase teabe vahetamisega, vastavalt lepingus sätestatud asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

C.5

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et töövõtjad või tarnijad täidaksid ohutusega seotud ülesandeid, sealhulgas seoses ohutusalase teabe vahetamisega, vastavalt lepingus sätestatud asjakohastele nõuetele.

D.   MUUDE RAUDTEESÜSTEEMIVÄLISTE ISIKUTE TEGEVUSEST TULENEVAD RISKID (4)

| D.1 | Kehtestatud on menetlused raudteesüsteemivälistest isikutest tulenevate võimalike riskide kindlakstegemiseks, kui see on asjakohane ja otstarbekas. |
| --- | --- |

D.1

Kehtestatud on menetlused raudteesüsteemivälistest isikutest tulenevate võimalike riskide kindlakstegemiseks, kui see on asjakohane ja otstarbekas.

| D.2 | Kehtestatud on menetlused kontrollimeetmete kehtestamiseks, et vähendada punkti D.1 alusel kindlaks tehtud riske, kui need on seotud taotleja kohustustega. |
| --- | --- |

D.2

Kehtestatud on menetlused kontrollimeetmete kehtestamiseks, et vähendada punkti D.1 alusel kindlaks tehtud riske, kui need on seotud taotleja kohustustega.

| D.3 | Kehtestatud on menetlused punktis D.2 kindlaks määratud meetmete tõhususe jälgimiseks ja vajaduse korral muudatuste rakendamiseks. |
| --- | --- |

D.3

Kehtestatud on menetlused punktis D.2 kindlaks määratud meetmete tõhususe jälgimiseks ja vajaduse korral muudatuste rakendamiseks.

E.   OHUTUSJUHTIMISSÜSTEEMI DOKUMENTEERIMINE

| E.1 | Koostatud on tegevuse kirjeldus, milles selgitatakse tegevuse liiki, ulatust ja sellega seotud riske. |
| --- | --- |

E.1

Koostatud on tegevuse kirjeldus, milles selgitatakse tegevuse liiki, ulatust ja sellega seotud riske.

| E.2 | Koostatud on ohutusjuhtimissüsteemi struktuuri kirjeldus, mis hõlmab ülesannete ja kohustuste jagunemist. |
| --- | --- |

E.2

Koostatud on ohutusjuhtimissüsteemi struktuuri kirjeldus, mis hõlmab ülesannete ja kohustuste jagunemist.

| E.3 | Koostatud on direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 9 ja III lisas nõutud ohutusjuhtimissüsteemide menetluste kirjeldus vastavalt pakutavate teenuste liigile ja ulatusele. |
| --- | --- |

E.3

Koostatud on direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 9 ja III lisas nõutud ohutusjuhtimissüsteemide menetluste kirjeldus vastavalt pakutavate teenuste liigile ja ulatusele.

| E.4 | Loetletud on tegevuse/teenuse tüübi jaoks asjakohased ohutuse seisukohast olulised protsessid ja ülesanded ning neid on lühidalt kirjeldatud. |
| --- | --- |

E.4

Loetletud on tegevuse/teenuse tüübi jaoks asjakohased ohutuse seisukohast olulised protsessid ja ülesanded ning neid on lühidalt kirjeldatud.

F.   VASTUTUSE JAGUNEMINE (5)

| F.1 | Koostatud on kirjeldus selle kohta, kuidas on tagatud ohutusjuhtimissüsteemi ülesannete kooskõlastamine kogu organisatsioonis, tuginedes tõendatud teadmistele ja peamisele vastutajale juhtimistasandil. |
| --- | --- |

F.1

Koostatud on kirjeldus selle kohta, kuidas on tagatud ohutusjuhtimissüsteemi ülesannete kooskõlastamine kogu organisatsioonis, tuginedes tõendatud teadmistele ja peamisele vastutajale juhtimistasandil.

| F.2 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et organisatsioonisiseselt vastutama määratud töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vastavad volitused, pädevus ja asjakohased vahendid. |
| --- | --- |

F.2

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et organisatsioonisiseselt vastutama määratud töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vastavad volitused, pädevus ja asjakohased vahendid.

| F.3 | Selgelt on kindlaks määratud ohutusega seotud vastutusalad ning vastutuse jagunemine nendega seotud konkreetsete ülesannete vahel koos kokkupuutealadega. |
| --- | --- |

F.3

Selgelt on kindlaks määratud ohutusega seotud vastutusalad ning vastutuse jagunemine nendega seotud konkreetsete ülesannete vahel koos kokkupuutealadega.

| F.4 | Kehtestatud on menetlus selle tagamiseks, et ohutusega seotud ülesanded on selgelt kindlaks määratud ja delegeeritud asjakohaselt pädevatele töötajatele. |
| --- | --- |

F.4

Kehtestatud on menetlus selle tagamiseks, et ohutusega seotud ülesanded on selgelt kindlaks määratud ja delegeeritud asjakohaselt pädevatele töötajatele.

G.   JUHTIMISKONTROLLI TAGAMINE ERI TASANDITEL (6)

| G.1 | Koostatud on kirjeldus selle kohta, kuidas on organisatsioonis jaotatud vastutus iga ohutusalase protsessi puhul. |
| --- | --- |

G.1

Koostatud on kirjeldus selle kohta, kuidas on organisatsioonis jaotatud vastutus iga ohutusalase protsessi puhul.

| G.2 | Kehtestatud on menetlus ülesannete täitmise korrapäraseks jälgimiseks, tuginedes juhtimisahelale, mis peab sekkuma juhul, kui ülesandeid ei täideta nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

G.2

Kehtestatud on menetlus ülesannete täitmise korrapäraseks jälgimiseks, tuginedes juhtimisahelale, mis peab sekkuma juhul, kui ülesandeid ei täideta nõuetekohaselt.

| G.3 | Kehtestatud on menetlused muust juhtimistegevusest ohutusjuhtimissüsteemile tuleneva mõju kindlakstegemiseks ja haldamiseks. |
| --- | --- |

G.3

Kehtestatud on menetlused muust juhtimistegevusest ohutusjuhtimissüsteemile tuleneva mõju kindlakstegemiseks ja haldamiseks.

| G.4 | Kehtestatud on meetmed ohutuse juhtimises osalevate isikute vastutusele võtmiseks oma tegevuse eest. |
| --- | --- |

G.4

Kehtestatud on meetmed ohutuse juhtimises osalevate isikute vastutusele võtmiseks oma tegevuse eest.

| G.5 | Kehtestatud on menetlused vahendite eraldamiseks, et täita ohutusjuhtimissüsteemis sätestatud ülesandeid. |
| --- | --- |

G.5

Kehtestatud on menetlused vahendite eraldamiseks, et täita ohutusjuhtimissüsteemis sätestatud ülesandeid.

H.   TÖÖTAJATE JA NENDE ESINDAJATE KAASAMINE KÕIKIDEL TASANDITEL (7)

| H.1 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et töötajad ja töötajate esindajad oleksid piisavalt esindatud ning et nendega konsulteeritaks selliste käitamistoimingute ohutusega seotud aspektide kindlaksmääramisel, väljapakkumisel, läbivaatamisel ja väljatöötamisel, milles töötajad võivad osaleda. |
| --- | --- |

H.1

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et töötajad ja töötajate esindajad oleksid piisavalt esindatud ning et nendega konsulteeritaks selliste käitamistoimingute ohutusega seotud aspektide kindlaksmääramisel, väljapakkumisel, läbivaatamisel ja väljatöötamisel, milles töötajad võivad osaleda.

| H.2 | Töötajate osalus ja nendega konsulteerimise korraldused on dokumenteeritud. |
| --- | --- |

H.2

Töötajate osalus ja nendega konsulteerimise korraldused on dokumenteeritud.

I.   PIDEVA TÄIUSTAMISE TAGAMINE (8)

Kehtestatud on menetlused ohutusjuhtimissüsteemi pideva täiustamise tagamiseks, kui see on praktiliselt teostatav, ning need menetlused hõlmavad järgmist:

| a) | menetlused ohutusjuhtimissüsteemi korrapäraseks läbivaatamiseks vastavalt vajadusele, |
| --- | --- |

a)

menetlused ohutusjuhtimissüsteemi korrapäraseks läbivaatamiseks vastavalt vajadusele,

| b) | menetlused asjakohaste ohutusandmete jälgimise ja analüüsi korraldamise kirjeldamiseks, |
| --- | --- |

b)

menetlused asjakohaste ohutusandmete jälgimise ja analüüsi korraldamise kirjeldamiseks,

| c) | menetlused kindlaks tehtud puuduste parandamise kirjeldamiseks, |
| --- | --- |

c)

menetlused kindlaks tehtud puuduste parandamise kirjeldamiseks,

| d) | menetlused arengul ja saadud kogemustel põhinevate uute ohutusjuhtimiseeskirjade rakendamise kirjeldamiseks, |
| --- | --- |

d)

menetlused arengul ja saadud kogemustel põhinevate uute ohutusjuhtimiseeskirjade rakendamise kirjeldamiseks,

| e) | menetlused selle kirjeldamiseks, kuidas kasutatakse siseauditi tulemusi ohutusjuhtimissüsteemi täiustamiseks. |
| --- | --- |

e)

menetlused selle kirjeldamiseks, kuidas kasutatakse siseauditi tulemusi ohutusjuhtimissüsteemi täiustamiseks.

J.   OHUTUSPOLIITIKA, MILLE ON HEAKS KIITNUD ORGANISATSIOONI TEGEVJUHT JA MILLEST ON TEAVITATUD KÕIKI TÖÖTAJAID (9)

Olemas on dokument, milles kirjeldatakse organisatsiooni ohutuspoliitikat, ning:

| a) | sellest on teavitatud kõiki töötajaid ning see on neile kättesaadav, nt organisatsiooni sisevõrgu kaudu; |
| --- | --- |

a)

sellest on teavitatud kõiki töötajaid ning see on neile kättesaadav, nt organisatsiooni sisevõrgu kaudu;

| b) | see vastab teenuse liigile ja ulatusele; |
| --- | --- |

b)

see vastab teenuse liigile ja ulatusele;

| c) | selle on heaks kiitnud organisatsiooni tegevjuht. |
| --- | --- |

c)

selle on heaks kiitnud organisatsiooni tegevjuht.

K.   ORGANISATSIOONI KVALITATIIVSED JA KVANTITATIIVSED EESMÄRGID OHUTUSE PÜSIVAKS TAGAMISEKS JA TÄIUSTAMISEKS NING KAVAD JA MENETLUSED NENDE EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEKS (10)

| K.1 | Kehtestatud on menetlused asjakohaste ohutuseesmärkide kindlaksmääramiseks kooskõlas õigusliku raamistikuga ning on olemas dokument, milles need eesmärgid on sätestatud. |
| --- | --- |

K.1

Kehtestatud on menetlused asjakohaste ohutuseesmärkide kindlaksmääramiseks kooskõlas õigusliku raamistikuga ning on olemas dokument, milles need eesmärgid on sätestatud.

| K.2 | Kehtestatud on menetlused asjakohaste ohutuseesmärkide kindlaksmääramiseks vastavalt käsitletava raudteetegevuse liigile ja ulatusele ning seotud riskidele. |
| --- | --- |

K.2

Kehtestatud on menetlused asjakohaste ohutuseesmärkide kindlaksmääramiseks vastavalt käsitletava raudteetegevuse liigile ja ulatusele ning seotud riskidele.

| K.3 | Kehtestatud on menetlused üldise ohutustaseme korrapäraseks hindamiseks seoses organisatsiooni ja liikmesriigi tasandil kehtestatud ohutuseesmärkidega. |
| --- | --- |

K.3

Kehtestatud on menetlused üldise ohutustaseme korrapäraseks hindamiseks seoses organisatsiooni ja liikmesriigi tasandil kehtestatud ohutuseesmärkidega.

| K.4 | Kehtestatud on menetlused tegevuskorra korrapäraseks jälgimiseks ja läbivaatamiseks,






  a) | kogudes asjakohaseid ohutusandmeid, et selgitada välja ohutustaseme suundumused ning hinnata eesmärkidele vastavust; |
| --- | --- | --- |

K.4

Kehtestatud on menetlused tegevuskorra korrapäraseks jälgimiseks ja läbivaatamiseks,

a)

kogudes asjakohaseid ohutusandmeid, et selgitada välja ohutustaseme suundumused ning hinnata eesmärkidele vastavust;

| b) | tõlgendades asjakohaseid andmeid ja rakendades vajalikke muudatusi. |
| --- | --- |

b)

tõlgendades asjakohaseid andmeid ja rakendades vajalikke muudatusi.

| K.5 | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kehtestanud menetlused eesmärkide saavutamise kavade ja menetluste väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

K.5

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kehtestanud menetlused eesmärkide saavutamise kavade ja menetluste väljatöötamiseks.

L.   MENETLUSED OLEMASOLEVATE, UUTE JA MUUDETUD TEHNILISTE JA TOIMIMISSTANDARDITE VÕI MUUDE KORRALDUSLIKE TINGIMUSTE TÄITMISEKS (11)

| L.1. | Tegevuse liigi ja ulatuse seisukohast oluliste ohutusnõuetega seoses on kehtestatud järgmised menetlused:






  a) | selliste nõuete kindlakstegemine ja asjakohaste menetluste ajakohastamine, et kajastada nendes tehtud muudatusi (muudatuste juhtimine); |
| --- | --- | --- |

L.1.

Tegevuse liigi ja ulatuse seisukohast oluliste ohutusnõuetega seoses on kehtestatud järgmised menetlused:

a)

selliste nõuete kindlakstegemine ja asjakohaste menetluste ajakohastamine, et kajastada nendes tehtud muudatusi (muudatuste juhtimine);

| b) | nõuete rakendamine; |
| --- | --- |

b)

nõuete rakendamine;

| c) | nõuete järgimise jälgimine; |
| --- | --- |

c)

nõuete järgimise jälgimine;

| d) | nõuete rikkumise kindlakstegemise korral meetmete võtmine. |
| --- | --- |

d)

nõuete rikkumise kindlakstegemise korral meetmete võtmine.

| L.2 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et ettenähtud eesmärgil kasutatakse õigeid töötajaid, menetlusi, eridokumente, seadmeid ja veeremit. |
| --- | --- |

L.2

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et ettenähtud eesmärgil kasutatakse õigeid töötajaid, menetlusi, eridokumente, seadmeid ja veeremit.

| L.3 | Ohutusjuhtimissüsteemis on kehtestatud meetmed selle tagamiseks, et hooldust tehakse asjakohaste nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

L.3

Ohutusjuhtimissüsteemis on kehtestatud meetmed selle tagamiseks, et hooldust tehakse asjakohaste nõuete kohaselt.

M.   RISKIHINDAMISE JA RISKIKONTROLLIMEETMETE RAKENDAMISE MENETLUSED JA MEETODID, KUI TEGEVUSTINGIMUSTE MUUTUMISEST VÕI UUTEST MATERJALIDEST TULENEVAD UUED RISKID INFRASTRUKTUURILE VÕI TEGEVUSELE (12)

| M.1 | Kehtestatud on menetlused seadmete, menetluste, korralduste, töötajate koosseisu või kokkupuutealade muutumise haldamiseks. |
| --- | --- |

M.1

Kehtestatud on menetlused seadmete, menetluste, korralduste, töötajate koosseisu või kokkupuutealade muutumise haldamiseks.

| M.2 | Kehtestatud on riskihindamise menetlused, et hallata muudatusi ja vajaduse korral kohaldada komisjoni määrust EÜ nr 352/2009 (13) artikli 6 lõike 3 punkti a kohast riskihindamise ühist ohutusmeetodit. |
| --- | --- |

M.2

Kehtestatud on riskihindamise menetlused, et hallata muudatusi ja vajaduse korral kohaldada komisjoni määrust EÜ nr 352/2009 (13) artikli 6 lõike 3 punkti a kohast riskihindamise ühist ohutusmeetodit.

| M.3 | Kehtestatud on menetlused, et arvestada riskihindamise tulemusi muudes organisatsioonisisestes menetlustes ja teavitada nendest asjakohaseid töötajaid. |
| --- | --- |

M.3

Kehtestatud on menetlused, et arvestada riskihindamise tulemusi muudes organisatsioonisisestes menetlustes ja teavitada nendest asjakohaseid töötajaid.

N.   PERSONALI KOOLITUSPROGRAMMIDE JA -SÜSTEEMIDE PAKKUMINE, ET TAGADA PERSONALI PÜSIV PÄDEVUS JA ÜLESANNETE NÕUETEKOHANE TÄITMINE (14)

| N.1 | Kehtestatud on pädevuse juhtimise süsteem, mis hõlmab vähemalt järgmist:






  a) | ohutusega seotud ülesannete täitmiseks vajalike teadmiste ja oskuste kindlakstegemine; |
| --- | --- | --- |

N.1

Kehtestatud on pädevuse juhtimise süsteem, mis hõlmab vähemalt järgmist:

a)

ohutusega seotud ülesannete täitmiseks vajalike teadmiste ja oskuste kindlakstegemine;

| b) | töötajate valimise põhimõtted (nõutud üldine haridustase, vaimsed võimed ja füüsiline vorm); |
| --- | --- |

b)

töötajate valimise põhimõtted (nõutud üldine haridustase, vaimsed võimed ja füüsiline vorm);

| c) | põhikoolitus ning omandatud pädevuse ja oskuste sertifitseerimine; |
| --- | --- |

c)

põhikoolitus ning omandatud pädevuse ja oskuste sertifitseerimine;

| d) | pidev koolitus ning olemasolevate teadmiste ja oskuste korrapärane ajakohastamine; |
| --- | --- |

d)

pidev koolitus ning olemasolevate teadmiste ja oskuste korrapärane ajakohastamine;

| e) | pädevuse korrapärane kontrollimine, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

e)

pädevuse korrapärane kontrollimine, kui see on asjakohane;

| f) | õnnetus-/vahejuhtumite esinemise korral või pikaajalise töölt eemalviibimise korral võetavad erimeetmed, kui need on vajalikud/asjakohased; |
| --- | --- |

f)

õnnetus-/vahejuhtumite esinemise korral või pikaajalise töölt eemalviibimise korral võetavad erimeetmed, kui need on vajalikud/asjakohased;

| g) | ohutusjuhtimissüsteemi alane erikoolitus töötajatele, kes osalevad otseselt ohutusjuhtimissüsteemi toimimise tagamises. |
| --- | --- |

g)

ohutusjuhtimissüsteemi alane erikoolitus töötajatele, kes osalevad otseselt ohutusjuhtimissüsteemi toimimise tagamises.

| N.2 | Pädevuse juhtimise süsteemi raames on kehtestatud menetlused, mis tagavad järgmise:






  a) | ohutusega seotud ülesandeid täitvate ametiisikute kindlakstegemine; |
| --- | --- | --- |

N.2

Pädevuse juhtimise süsteemi raames on kehtestatud menetlused, mis tagavad järgmise:

a)

ohutusega seotud ülesandeid täitvate ametiisikute kindlakstegemine;

| b) | selliste ametikohtade kindlakstegemine, mis hõlmavad kohustust teha ohutusjuhtimissüsteemi raames operatiivseid otsuseid; |
| --- | --- |

b)

selliste ametikohtade kindlakstegemine, mis hõlmavad kohustust teha ohutusjuhtimissüsteemi raames operatiivseid otsuseid;

| c) | töötajate ülesannetele vastavate vajalike teadmiste, oskuste ja võimete (füüsiliste ja psühholoogiliste) olemasolu ja nende korrapärane värskendamine; |
| --- | --- |

c)

töötajate ülesannetele vastavate vajalike teadmiste, oskuste ja võimete (füüsiliste ja psühholoogiliste) olemasolu ja nende korrapärane värskendamine;

| d) | töötajatele nende ülesannetele vastava pädevuse määramine; |
| --- | --- |

d)

töötajatele nende ülesannetele vastava pädevuse määramine;

| e) | ülesannete täitmise jälgimine ja vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine. |
| --- | --- |

e)

ülesannete täitmise jälgimine ja vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine.

O.   ORGANISATSIOONI JA VAJADUSEL SAMA INFRASTRUKTUURI KÄITAVATE ORGANISATSIOONIDE VASTASTIKKU PIISAVA TEABEGA VARUSTAMISE KORD (15)

| O.1 | Kehtestatud on menetlused, millega tagatakse järgmine:






  a) | töötajad tunnevad ja mõistavad ohutusjuhtimissüsteemi ning teave on hõlpsasti kättesaadav ning |
| --- | --- | --- |

O.1

Kehtestatud on menetlused, millega tagatakse järgmine:

a)

töötajad tunnevad ja mõistavad ohutusjuhtimissüsteemi ning teave on hõlpsasti kättesaadav ning

| b) | asjakohastele ohutustöötajatele esitatakse vajalik ohutusjuhtimissüsteemi dokumentatsioon. |
| --- | --- |

b)

asjakohastele ohutustöötajatele esitatakse vajalik ohutusjuhtimissüsteemi dokumentatsioon.

| O.2 | Kehtestatud on menetlused, millega tagatakse järgmine:






  a) | peamine operatiivteave on asja- ja ajakohane; |
| --- | --- | --- |

O.2

Kehtestatud on menetlused, millega tagatakse järgmine:

a)

peamine operatiivteave on asja- ja ajakohane;

| b) | töötajaid teavitatakse dokumentatsioonist enne, kui nõutakse selle kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

töötajaid teavitatakse dokumentatsioonist enne, kui nõutakse selle kohaldamist;

| c) | kõnealune teave on töötajatele kättesaadav ja vajaduse korral antakse neile ametlikult koopiad. |
| --- | --- |

c)

kõnealune teave on töötajatele kättesaadav ja vajaduse korral antakse neile ametlikult koopiad.

| O.3 | Kehtestatud on menetlused teabe vahetamiseks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

O.3

Kehtestatud on menetlused teabe vahetamiseks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vahel.

P.   OHUTUSTEABE DOKUMENTEERIMISE MENETLUSED JA VORMID NING ELUTÄHTSA OHUTUSTEABE KONFIGURATSIOONI KONTROLLIMISE MENETLUSE MÄÄRAMINE (16)

| P.1 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et kogu asjakohane ohutusteave on täpne, terviklik, järjepidev, hõlpsasti mõistetav, asjakohaselt ajakohastatud ja nõuetekohaselt dokumenteeritud. |
| --- | --- |

P.1

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et kogu asjakohane ohutusteave on täpne, terviklik, järjepidev, hõlpsasti mõistetav, asjakohaselt ajakohastatud ja nõuetekohaselt dokumenteeritud.

| P.2 | Kehtestatud on menetlused:






  a) | kogu asjakohases ohutusalases dokumentatsioonis tehtud muudatuste vormistamiseks, koostamiseks, edastamiseks ja nende kontrolli haldamiseks; |
| --- | --- | --- |

P.2

Kehtestatud on menetlused:

a)

kogu asjakohases ohutusalases dokumentatsioonis tehtud muudatuste vormistamiseks, koostamiseks, edastamiseks ja nende kontrolli haldamiseks;

| b) | kogu asjakohase dokumentatsiooni/teabe vastuvõtmiseks, kogumiseks ja säilitamiseks paberkandjal või muudes registreerimissüsteemides. |
| --- | --- |

b)

kogu asjakohase dokumentatsiooni/teabe vastuvõtmiseks, kogumiseks ja säilitamiseks paberkandjal või muudes registreerimissüsteemides.

| P.3 | Kehtestatud on menetlus elutähtsa ohutusteabe konfiguratsiooni kontrollimiseks. |
| --- | --- |

P.3

Kehtestatud on menetlus elutähtsa ohutusteabe konfiguratsiooni kontrollimiseks.

Q.   MENETLUSED ÕNNETUS- JA VAHEJUHTUMITEST, OHUOLUKORDADEST JA MUUDEST OHTLIKEST JUHTUMITEST TEATAMISE, UURIMISE JA ANALÜÜSI TAGAMISEKS NING VAJALIKE ENNETUSMEETMETE RAKENDAMISEKS (17)

| Q.1 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et õnnetus- ja vahejuhtumistest, ohuolukordadest ja muudest ohtlikest juhtumitest:






  a) | teatatakse, need registreeritakse, neid uuritakse ja analüüsitakse; |
| --- | --- | --- |

Q.1

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et õnnetus- ja vahejuhtumistest, ohuolukordadest ja muudest ohtlikest juhtumitest:

a)

teatatakse, need registreeritakse, neid uuritakse ja analüüsitakse;

| b) | teatatakse vastavalt asjakohastele õigusaktidele riiklikele organitele. |
| --- | --- |

b)

teatatakse vastavalt asjakohastele õigusaktidele riiklikele organitele.

| Q.2 | Kehtestatud on menetlused, millega tagatakse järgmine:






  a) | riikliku ohutusasutuse, riikliku uurimisasutuse ja tööstusharu/organisatsioonisiseste uurimiste alusel tehtud soovitusi hinnatakse ja vajaduse või nõudmise korral rakendatakse; |
| --- | --- | --- |

Q.2

Kehtestatud on menetlused, millega tagatakse järgmine:

a)

riikliku ohutusasutuse, riikliku uurimisasutuse ja tööstusharu/organisatsioonisiseste uurimiste alusel tehtud soovitusi hinnatakse ja vajaduse või nõudmise korral rakendatakse;

| b) | teiste raudteeveo-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, hoolduse eest vastutavate üksuste ja raudteesõidukite valdajate asjakohaseid aruandeid / asjakohast teavet kaalutakse ja võetakse arvesse. |
| --- | --- |

b)

teiste raudteeveo-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, hoolduse eest vastutavate üksuste ja raudteesõidukite valdajate asjakohaseid aruandeid / asjakohast teavet kaalutakse ja võetakse arvesse.

| Q.3 | Kehtestatud on menetlused uurimiste ning õnnetus- ja vahejuhtumite, ohuolukordade ja muude ohtlike juhtumite põhjustega seotud asjakohase teabe kasutamiseks õppimisel ja vajaduse korral ennetusmeetmete võtmisel. |
| --- | --- |

Q.3

Kehtestatud on menetlused uurimiste ning õnnetus- ja vahejuhtumite, ohuolukordade ja muude ohtlike juhtumite põhjustega seotud asjakohase teabe kasutamiseks õppimisel ja vajaduse korral ennetusmeetmete võtmisel.

R.   HÄDAOLUKORRA TEGEVUS-, HÄIRE- JA TEAVITUSKAVAD, MIS ON KOOSKÕLASTATUD ASJAKOHASTE AVALIKE RIIGIASUTUSTEGA (18)

| R.1 | Koostatud on dokument, milles on kindlaks tehtud igat liiki hädaolukorrad, sealhulgas halvenenud töötingimused, ning kehtestatud on menetlused uute hädaolukordade kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

R.1

Koostatud on dokument, milles on kindlaks tehtud igat liiki hädaolukorrad, sealhulgas halvenenud töötingimused, ning kehtestatud on menetlused uute hädaolukordade kindlakstegemiseks.

| R.2 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et iga kindlakstehtud hädaolukorra liigi korral:






  a) | on võimalik kiiresti võtta ühendust päästeteenistusega; |
| --- | --- | --- |

R.2

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et iga kindlakstehtud hädaolukorra liigi korral:

a)

on võimalik kiiresti võtta ühendust päästeteenistusega;

| b) | esitatakse päästeteenistusele kogu asjakohane teave nii eelnevalt, et nad saaksid valmistada ette päästestsenaariumi, kui ka hädaolukorra esinemise ajal. |
| --- | --- |

b)

esitatakse päästeteenistusele kogu asjakohane teave nii eelnevalt, et nad saaksid valmistada ette päästestsenaariumi, kui ka hädaolukorra esinemise ajal.

| R.3 | Kõikide osaliste rollid ja kohustused on kindlaks määratud ja asjakohases dokumendis sätestatud. |
| --- | --- |

R.3

Kõikide osaliste rollid ja kohustused on kindlaks määratud ja asjakohases dokumendis sätestatud.

| R.4 | Kehtestatud on tegevus-, häire- ja teavituskavad ning need sisaldavad järgmist:






  a) | kõikide hädaolukorra ohjamisega seotud kohustusi täitvate töötajate teavitamise menetlused; |
| --- | --- | --- |

R.4

Kehtestatud on tegevus-, häire- ja teavituskavad ning need sisaldavad järgmist:

a)

kõikide hädaolukorra ohjamisega seotud kohustusi täitvate töötajate teavitamise menetlused;

| b) | korraldused kõikide osaliste teavitamiseks kavadest, sealhulgas hädaolukorra eeskirjad reisijatele; |
| --- | --- |

b)

korraldused kõikide osaliste teavitamiseks kavadest, sealhulgas hädaolukorra eeskirjad reisijatele;

| c) | korraldused seoses sellega, kuidas pädevate töötajatega kohe ühendust võtta, et nad saaksid teha mis tahes vajalikke otsuseid. |
| --- | --- |

c)

korraldused seoses sellega, kuidas pädevate töötajatega kohe ühendust võtta, et nad saaksid teha mis tahes vajalikke otsuseid.

| R.5 | Koostatud on dokument, milles kirjeldatakse, kuidas ressursid ja vahendid on jaotatud ning kuidas on kindlaks tehtud koolitusvajadused. |
| --- | --- |

R.5

Koostatud on dokument, milles kirjeldatakse, kuidas ressursid ja vahendid on jaotatud ning kuidas on kindlaks tehtud koolitusvajadused.

| R.6 | Kehtestatud on menetlused tavapäraste tegevustingimuste võimalikult kiireks taastamiseks. |
| --- | --- |

R.6

Kehtestatud on menetlused tavapäraste tegevustingimuste võimalikult kiireks taastamiseks.

| R.7 | Kehtestatud on menetlused hädaolukorrakavade katsetamiseks koostöös teiste osalistega, et koolitada töötajaid, katsetada menetlusi, teha kindlaks nõrgad kohad ja kontrollida, kuidas võimalike hädaolukordadega toime tullakse. |
| --- | --- |

R.7

Kehtestatud on menetlused hädaolukorrakavade katsetamiseks koostöös teiste osalistega, et koolitada töötajaid, katsetada menetlusi, teha kindlaks nõrgad kohad ja kontrollida, kuidas võimalike hädaolukordadega toime tullakse.

| R.8 | Kehtestatud on menetlused, et kooskõlastada hädaolukorrakavu raudteeveo-ettevõtjatega, kes tegutsevad organisatsiooni infrastruktuuri ja mis tahes muus infrastruktuuris, millega organisatsioonil on kokkupuuteala. |
| --- | --- |

R.8

Kehtestatud on menetlused, et kooskõlastada hädaolukorrakavu raudteeveo-ettevõtjatega, kes tegutsevad organisatsiooni infrastruktuuri ja mis tahes muus infrastruktuuris, millega organisatsioonil on kokkupuuteala.

| R.9 | Kehtestatud on menetlused tegevuse ja raudteeliikluse koheseks peatamiseks vajaduse korral ning kõikide huvitatud isikute teavitamiseks võetud meetmetest. |
| --- | --- |

R.9

Kehtestatud on menetlused tegevuse ja raudteeliikluse koheseks peatamiseks vajaduse korral ning kõikide huvitatud isikute teavitamiseks võetud meetmetest.

S.   OHUTUSJUHTIMISSÜSTEEMI KORDUVATE SISEAUDITITE SÄTTED (19)

| S.1 | Kehtestatud on sõltumatu ja erapooletu siseauditisüsteem, mis toimib läbipaistvalt. |
| --- | --- |

S.1

Kehtestatud on sõltumatu ja erapooletu siseauditisüsteem, mis toimib läbipaistvalt.

| S.2 | Kehtestatud on kavandatavate siseauditite ajakava, mille saab eelnevate siseauditite tulemuste ja tegevuse jälgimise alusel üle vaadata. |
| --- | --- |

S.2

Kehtestatud on kavandatavate siseauditite ajakava, mille saab eelnevate siseauditite tulemuste ja tegevuse jälgimise alusel üle vaadata.

| S.3 | Kehtestatud on menetlused nõuetekohaselt pädevate audiitorite kindlakstegemiseks ja valimiseks. |
| --- | --- |

S.3

Kehtestatud on menetlused nõuetekohaselt pädevate audiitorite kindlakstegemiseks ja valimiseks.

| S.4 | Kehtestatud on järgmised menetlused:






  a) | auditite tulemuste analüüsimine ja hindamine; |
| --- | --- | --- |

S.4

Kehtestatud on järgmised menetlused:

a)

auditite tulemuste analüüsimine ja hindamine;

| b) | järelmeetmete soovitamine; |
| --- | --- |

b)

järelmeetmete soovitamine;

| c) | meetmete tõhususe järelevalve; |
| --- | --- |

c)

meetmete tõhususe järelevalve;

| d) | auditite ja nende tulemuste dokumenteerimine ja elluviimine. |
| --- | --- |

d)

auditite ja nende tulemuste dokumenteerimine ja elluviimine.

| S.5 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et juhtimisahela kõrgeimad tasandid oleksid teadlikud auditite tulemustest ja võtaksid endale üldise vastutuse ohutusjuhtimissüsteemi muudatuste rakendamise eest. |
| --- | --- |

S.5

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et juhtimisahela kõrgeimad tasandid oleksid teadlikud auditite tulemustest ja võtaksid endale üldise vastutuse ohutusjuhtimissüsteemi muudatuste rakendamise eest.

| S.6 | Koostatud on dokument, milles näidatakse, kuidas on auditite kavandamisel arvesse võetud korrapärase jälgimise korraldusi sisemenetlustele ja -standarditele vastavuse tagamiseks. |
| --- | --- |

S.6

Koostatud on dokument, milles näidatakse, kuidas on auditite kavandamisel arvesse võetud korrapärase jälgimise korraldusi sisemenetlustele ja -standarditele vastavuse tagamiseks.

T.   RAUDTEEINFRASTRUKTRUURI OHUTU PROJEKTEERIMINE (20)

| T.1 | Kehtestatud on menetlused raudteeinfrastruktuuri ohutu konstruktsiooni tagamiseks selle kogu kasutusaja jooksul, hõlmates nii konstruktsiooni kui ka paigaldust. |
| --- | --- |

T.1

Kehtestatud on menetlused raudteeinfrastruktuuri ohutu konstruktsiooni tagamiseks selle kogu kasutusaja jooksul, hõlmates nii konstruktsiooni kui ka paigaldust.

| T.2 | Kehtestatud on menetlused, millega võetakse arvesse raudteeinfrastruktuuri tehnilisi muutusi ja hallatakse neid. |
| --- | --- |

T.2

Kehtestatud on menetlused, millega võetakse arvesse raudteeinfrastruktuuri tehnilisi muutusi ja hallatakse neid.

| T.3 | Kehtestatud on menetlused selle tõendamiseks, et asjakohased raudteeinfrastruktuuri konstruktsiooni eeskirjad ja siseriiklikud ohutusmeetodid on kindlaks määratud ning et taotleja on võimeline neid järgima. |
| --- | --- |

T.3

Kehtestatud on menetlused selle tõendamiseks, et asjakohased raudteeinfrastruktuuri konstruktsiooni eeskirjad ja siseriiklikud ohutusmeetodid on kindlaks määratud ning et taotleja on võimeline neid järgima.

U.   RAUDTEEINFRASTRUKTUURI OHUTU KÄITAMINE (21)

| U.1 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et raudteeinfrastruktuuri majandatakse ja käitatakse ohutult ning et võetakse arvesse võrgustikus teenuseid osutavate ettevõtjate arvu, liiki ja tegevusulatust, sealhulgas kogu vajalikku vastasmõju sõltuvalt tegevuse komplekssusest. |
| --- | --- |

U.1

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et raudteeinfrastruktuuri majandatakse ja käitatakse ohutult ning et võetakse arvesse võrgustikus teenuseid osutavate ettevõtjate arvu, liiki ja tegevusulatust, sealhulgas kogu vajalikku vastasmõju sõltuvalt tegevuse komplekssusest.

| U.2 | Kehtestatud on menetlused, millega tõendatakse, kuidas ohutust juhitakse raudteeinfrastruktuuri füüsilistel ja/või käitamispiiridel. |
| --- | --- |

U.2

Kehtestatud on menetlused, millega tõendatakse, kuidas ohutust juhitakse raudteeinfrastruktuuri füüsilistel ja/või käitamispiiridel.

| U.3 | Kehtestatud on menetlused, millega tõendatakse, kuidas korraldatakse tõhusat koostööd ja kooskõlastustegevust nii tavapärastes kui ka hädaolukordades. |
| --- | --- |

U.3

Kehtestatud on menetlused, millega tõendatakse, kuidas korraldatakse tõhusat koostööd ja kooskõlastustegevust nii tavapärastes kui ka hädaolukordades.

| U.4 | Kehtestatud on menetlused selle tõendamiseks, et raudteeinfrastruktuuri/sõidukite kokkupuutealade ohutu käitamise eeskirjad on kindlaks määratud ning et taotleja on võimeline neid järgima. |
| --- | --- |

U.4

Kehtestatud on menetlused selle tõendamiseks, et raudteeinfrastruktuuri/sõidukite kokkupuutealade ohutu käitamise eeskirjad on kindlaks määratud ning et taotleja on võimeline neid järgima.

V.   HOOLDUS JA MATERJALIDEGA VARUSTAMINE (22)

| V.1 | Kehtestatud on menetlused raudteeinfrastruktuuri ohutu hooldamise tagamiseks, sealhulgas selged juhtimiskontrolli ning dokumenteeritud auditeerimise ja inspekteerimise menetlused. |
| --- | --- |

V.1

Kehtestatud on menetlused raudteeinfrastruktuuri ohutu hooldamise tagamiseks, sealhulgas selged juhtimiskontrolli ning dokumenteeritud auditeerimise ja inspekteerimise menetlused.

| V.2 | Kehtestatud on menetlused, millega tagatakse raudteeinfrastruktuuri hoolduse vastavus võrgustiku konkreetsetele vajadustele. |
| --- | --- |

V.2

Kehtestatud on menetlused, millega tagatakse raudteeinfrastruktuuri hoolduse vastavus võrgustiku konkreetsetele vajadustele.

| V.3 | Kehtestatud on menetlused selle tõendamiseks, et hoolduse ja materjalidega varustamise eeskirjad on kindlaks määratud ning et taotleja on võimeline neid järgima. |
| --- | --- |

V.3

Kehtestatud on menetlused selle tõendamiseks, et hoolduse ja materjalidega varustamise eeskirjad on kindlaks määratud ning et taotleja on võimeline neid järgima.

W.   LIIKLUSKORRALDUS- JA SIGNAALIMISSÜSTEEMI HOOLDAMINE JA KÄITAMINE (23)

| W.1 | Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et liikluskontrolli- ja signaalimissüsteemi käitatakse ja hooldatakse nii, et oleks tagatud raudtee ohutu toimimine. |
| --- | --- |

W.1

Kehtestatud on menetlused selle tagamiseks, et liikluskontrolli- ja signaalimissüsteemi käitatakse ja hooldatakse nii, et oleks tagatud raudtee ohutu toimimine.

| W.2 | Kehtestatud on menetlused kehtivate, uute ja muudetud tehniliste ja käitamisstandardite järgimiseks. |
| --- | --- |

W.2

Kehtestatud on menetlused kehtivate, uute ja muudetud tehniliste ja käitamisstandardite järgimiseks.

| W.3 | Kehtestatud on menetlused, millega määratakse kindlaks, kuidas ohutust juhitakse liikluskorraldus- ja signaalimissüsteemi füüsilistel ja/või käitamispiiridel, sealhulgas see, kuidas koostööd vajaduse korral hallatakse. |
| --- | --- |

W.3

Kehtestatud on menetlused, millega määratakse kindlaks, kuidas ohutust juhitakse liikluskorraldus- ja signaalimissüsteemi füüsilistel ja/või käitamispiiridel, sealhulgas see, kuidas koostööd vajaduse korral hallatakse.

| W.4 | Kehtestatud on menetlused selle tõendamiseks, et liikluskorraldus- ja signaalimissüsteemi ohutu käitamise eeskirjad on kindlaks määratud ning et taotleja on võimeline neid järgima. |
| --- | --- |

W.4

Kehtestatud on menetlused selle tõendamiseks, et liikluskorraldus- ja signaalimissüsteemi ohutu käitamise eeskirjad on kindlaks määratud ning et taotleja on võimeline neid järgima.

---

(1)  Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 lõige 2.

(2)  Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 lõige 2.

(3)  Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 lõige 2.

(4)  Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 lõige 2.

(5)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkt 1.

(6)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkt 1.

(7)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkt 1.

(8)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkt 1.

(9)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunkt a.

(10)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunkt b.

(11)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunkt c.

(12)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunkt d.

(13)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 352/2009, ELT L 108, 29.4.2009, lk 4.

(14)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunkt e.

(15)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunkt f.

(16)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunkt g.

(17)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunkt h.

(18)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunkt i.

(19)  Direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunkt j.

(20)  Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõike 1 punkt b.

(21)  Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõike 1 punkt b.

(22)  Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõike 1 punkt b.

(23)  Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõike 1 punkt b.

---

III LISA

Loa väljaandmisele järgneva järelevalve põhimõtted

| 1. | Riiklike ohutusasutuste lähenemisviis seoses järelevalvega direktiivi 2004/49/EÜ artikli 4 lõike 1 ja artikli 16 lõike 2 punkti e järgimise üle tugineb järgmistele põhimõtetele. Neid põhimõtteid kohaldatakse üldise järelevalvetegevuse raamistiku ja sellesse raamistikku kuuluvate üksikjuhtumite suhtes. |
| --- | --- |

1.

Riiklike ohutusasutuste lähenemisviis seoses järelevalvega direktiivi 2004/49/EÜ artikli 4 lõike 1 ja artikli 16 lõike 2 punkti e järgimise üle tugineb järgmistele põhimõtetele. Neid põhimõtteid kohaldatakse üldise järelevalvetegevuse raamistiku ja sellesse raamistikku kuuluvate üksikjuhtumite suhtes.

| 2. | Riiklikud ohutusasutused kohaldavad jõustamise ja riski proportsionaalsuse põhimõtet. Meetmed, mida riiklik ohutusasutus võtab selleks, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja täidaks nõudeid või annaks aru õiguslike kohustuste täitmata jätmise kohta, on proportsionaalsed ohutusega seotud võimalike riskide või nõuete täitmata jätmise võimaliku ohtlikkusega, võttes seejuures arvesse tegelikku või võimalikku kahju. |
| --- | --- |

2.

Riiklikud ohutusasutused kohaldavad jõustamise ja riski proportsionaalsuse põhimõtet. Meetmed, mida riiklik ohutusasutus võtab selleks, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja täidaks nõudeid või annaks aru õiguslike kohustuste täitmata jätmise kohta, on proportsionaalsed ohutusega seotud võimalike riskide või nõuete täitmata jätmise võimaliku ohtlikkusega, võttes seejuures arvesse tegelikku või võimalikku kahju.

| 3. | Riiklikud ohutusasutused kohaldavad ühtse lähenemisviisi põhimõtet selle tagamiseks, et riiklik ohutusasutus kasutab sarnastes tingimustes sarnaste eesmärkide saavutamiseks sarnast lähenemisviisi. |
| --- | --- |

3.

Riiklikud ohutusasutused kohaldavad ühtse lähenemisviisi põhimõtet selle tagamiseks, et riiklik ohutusasutus kasutab sarnastes tingimustes sarnaste eesmärkide saavutamiseks sarnast lähenemisviisi.

| 4. | Riikliku ohutusasutuse järelevalvetegevus on suunatud peamiselt sellistele meetmetele, mis võivad riikliku ohutusasutuse arvates tekitada kõige tõsisemaid riske või mille puhul on ohud kõige raskemini kontrollitavad. Selleks on riiklikul ohutusasutusel meetodid ja volitused hinnata raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja igapäevast ohutusalast tegevust. |
| --- | --- |

4.

Riikliku ohutusasutuse järelevalvetegevus on suunatud peamiselt sellistele meetmetele, mis võivad riikliku ohutusasutuse arvates tekitada kõige tõsisemaid riske või mille puhul on ohud kõige raskemini kontrollitavad. Selleks on riiklikul ohutusasutusel meetodid ja volitused hinnata raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja igapäevast ohutusalast tegevust.

| 5. | Riiklikud ohutusasutused lepivad kokku ressursside tõhusa kasutamise prioriteetides, kuid selle üle, kuidas seda kõige paremini teha, otsustab iga riiklik ohutusasutus iseseisvalt. Tegevuses keskendutakse neile, kes riski eest vastutavad ja kellel on kõige parem positsioon riski kontrollimiseks. |
| --- | --- |

5.

Riiklikud ohutusasutused lepivad kokku ressursside tõhusa kasutamise prioriteetides, kuid selle üle, kuidas seda kõige paremini teha, otsustab iga riiklik ohutusasutus iseseisvalt. Tegevuses keskendutakse neile, kes riski eest vastutavad ja kellel on kõige parem positsioon riski kontrollimiseks.

| 6. | Riiklik ohutusasutus kohaldab läbipaistvuse põhimõtet, et aidata raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatel mõista, mida neilt oodatakse (sealhulgas mida nad peaksid tegema ja mida mitte) ning mida nemad võivad riiklikult ohutusasutuselt oodata. |
| --- | --- |

6.

Riiklik ohutusasutus kohaldab läbipaistvuse põhimõtet, et aidata raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatel mõista, mida neilt oodatakse (sealhulgas mida nad peaksid tegema ja mida mitte) ning mida nemad võivad riiklikult ohutusasutuselt oodata.

| 7. | Riiklikud ohutusasutused vastutavad oma otsuste eest kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 17 lõikega 3. Seetõttu kehtestavad riiklikud ohutusasutused poliitika ja põhimõtted, mille alusel neid saab hinnata. Peale selle kehtestavad riiklikud ohutusasutused kaebemenetluse. |
| --- | --- |

7.

Riiklikud ohutusasutused vastutavad oma otsuste eest kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 17 lõikega 3. Seetõttu kehtestavad riiklikud ohutusasutused poliitika ja põhimõtted, mille alusel neid saab hinnata. Peale selle kehtestavad riiklikud ohutusasutused kaebemenetluse.

| 8. | Riiklikud ohutusasutused töötavad välja omavahelise koostöö korraldused, et jagada üksteisega teavet ja kooskõlastada ohutuse rikkumiste korral võetavaid meetmeid. Peale selle töötavad riiklikud ohutusasutused välja korraldused koostöö tegemiseks teiste pädevate asutustega, et jagada teavet ja töötada välja ühtsed lähenemisviisid seoses raudteede ohutust mõjutavate küsimustega. |
| --- | --- |

8.

Riiklikud ohutusasutused töötavad välja omavahelise koostöö korraldused, et jagada üksteisega teavet ja kooskõlastada ohutuse rikkumiste korral võetavaid meetmeid. Peale selle töötavad riiklikud ohutusasutused välja korraldused koostöö tegemiseks teiste pädevate asutustega, et jagada teavet ja töötada välja ühtsed lähenemisviisid seoses raudteede ohutust mõjutavate küsimustega.

---

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1170/2010,

10. detsember 2010,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pancetta Piacentina” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pancetta Piacentina” spetsifikaadi muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pancetta Piacentina” spetsifikaadi muudatustele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19.

3

(4)  ELT C 64, 16.3.2010, lk 32.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

ITAALIA

Pancetta Piacentina (KPN)

---

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1171/2010,

10. detsember 2010,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Melón de La Mancha” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Melón de La Mancha” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Melón de La Mancha” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 121, 8.5.2010, lk 7.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

HISPAANIA

Melón de La Mancha (KGT)

---

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1172/2010,

6. detsember 2010,

millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel tursapüük püügipiirkonnas VIa ning Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes ida pool 12° 00′ W

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 21/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | COD/5B6A-C |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | Püügipiirkond VIa, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00′ W |
| Kuupäev | 18.6.2010 |

Nr

21/T&Q

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

COD/5B6A-C

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

Püügipiirkond VIa, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00′ W

Kuupäev

18.6.2010

---

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1173/2010,

6. detsember 2010,

millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 20/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | USK/567EI. |
| Liik | Meriluts (Brosme brosme) |
| Piirkond | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 18.6.2010 |

Nr

20/T&Q

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

USK/567EI.

Liik

Meriluts (Brosme brosme)

Piirkond

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

18.6.2010

---

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1174/2010,

10. detsember 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. detsembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 73,3 |
| TR | 100,3 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | EG | 150,8 |
| TR | 78,4 |
| ZZ | 114,6 |
| 0709 90 70 | MA | 97,0 |
| TR | 105,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 50,0 |
| CL | 87,6 |
| MA | 63,6 |
| PE | 58,9 |
| SZ | 46,6 |
| TR | 48,9 |
| ZA | 43,5 |
| ZW | 48,4 |
| ZZ | 54,5 |
| 0805 20 10 | MA | 71,4 |
| TR | 57,6 |
| ZZ | 64,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 72,6 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 71,4 |
| 0805 50 10 | TR | 54,4 |
| ZZ | 54,4 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 187,9 |
| CA | 105,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 95,3 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 98,3 |
| US | 106,2 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 20 50 | CN | 65,0 |
| US | 112,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 106,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

64,0

MA

73,3

TR

100,3

ZZ

79,2

0707 00 05

EG

150,8

TR

78,4

ZZ

114,6

0709 90 70

MA

97,0

TR

105,1

ZZ

101,1

0805 10 20

AR

43,0

BR

50,0

CL

87,6

MA

63,6

PE

58,9

SZ

46,6

TR

48,9

ZA

43,5

ZW

48,4

ZZ

54,5

0805 20 10

MA

71,4

TR

57,6

ZZ

64,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

72,6

TR

70,1

ZZ

71,4

0805 50 10

TR

54,4

ZZ

54,4

0808 10 80

AR

74,9

AU

187,9

CA

105,7

CL

84,2

CN

95,3

MK

26,7

NZ

98,3

US

106,2

ZA

121,6

ZZ

100,1

0808 20 50

CN

65,0

US

112,9

ZA

141,4

ZZ

106,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1175/2010,

10. detsember 2010,

määrusega (EL) nr 1017/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas teises pakkumisvoorus esitatud teravilja müügihindade kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti f koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 1017/2010 (2) on avatud teravilja müük hankemenetluse teel vastavalt komisjoni 11. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1272/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul) (3) sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 1017/2010 (2) on avatud teravilja müük hankemenetluse teel vastavalt komisjoni 11. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1272/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul) (3) sätestatud tingimustele.

| (2) | Määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 46 lõike 1 ja määruse (EL) nr 1017/2010 artikli 4 kohaselt määrab komisjon pakkumisvoorude raames saadud pakkumusi silmas pidades iga teravilja ja iga liikmesriigi kohta müügi miinimumhinna või otsustab jätta selle määramata. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 46 lõike 1 ja määruse (EL) nr 1017/2010 artikli 4 kohaselt määrab komisjon pakkumisvoorude raames saadud pakkumusi silmas pidades iga teravilja ja iga liikmesriigi kohta müügi miinimumhinna või otsustab jätta selle määramata.

| (3) | Teise pakkumisvooru raames saadud pakkumuste alusel on otsustatud, et tuleks määrata müügi miinimumhind teatava teravilja ja teatavate liikmesriikide kohta ning et ei ole vaja määrata müügi miinimumhinda muude teraviljade ja teiste liikmesriikide kohta. |
| --- | --- |

(3)

Teise pakkumisvooru raames saadud pakkumuste alusel on otsustatud, et tuleks määrata müügi miinimumhind teatava teravilja ja teatavate liikmesriikide kohta ning et ei ole vaja määrata müügi miinimumhinda muude teraviljade ja teiste liikmesriikide kohta.

| (4) | Turu kiireks teavitamiseks ja meetme efektiivse haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Turu kiireks teavitamiseks ja meetme efektiivse haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Selliste pakkumuste puhul, mis on saabunud määrusega (EL) nr 1017/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas teises pakkumisvoorus, mis käsitleb teravilja müüki ja mille pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 8. detsembril 2010, on müügihinda käsitlevad otsused teravilja ja liikmesriigi kohta sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 293, 11.11.2010, lk 41.

2

(3)  ELT L 349, 29.12.2009, lk 1.

3

---

LISA

Müüki käsitlevad otsused

| (eurot tonni kohta) |
| --- |
| Liikmesriik | Miinimummüügihind |
| Harilik nisu | Oder | Mais |
| CN-kood 1001 90 | CN-kood 1003 00 | CN-kood 1005 90 00 |
| Belgique/België | X | X | X |
| България | X | X | X |
| Česká republika | 214 | 175,01 | X |
| Danmark | X | 191,01 | X |
| Deutschland | X | 185 | X |
| Eesti | X | 175 | X |
| Eire/Ireland | X | X | X |
| Elláda | X | X | X |
| España | X | X | X |
| France | X | — | X |
| Italia | X | X | X |
| Kypros | X | X | X |
| Latvija | X | X | X |
| Lietuva | X | 176,2 | X |
| Luxembourg | X | X | X |
| Magyarország | X | 174 | X |
| Malta | X | X | X |
| Nederland | X | X | X |
| Österreich | X | 184,65 | X |
| Polska | X | X | X |
| Portugal | X | X | X |
| România | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X |
| Slovensko | X | 175,1 | X |
| Suomi/Finland | 194,57 | 174,5 | X |
| Sverige | X | — | X |
| United Kingdom | X | 199,08 | X |
| (—) | miinimummüügihind määramata (kõik pakkumused tagasi lükatud) |

(eurot tonni kohta)

Liikmesriik

Miinimummüügihind

Harilik nisu

Oder

Mais

CN-kood 1001 90

CN-kood 1003 00

CN-kood 1005 90 00

Belgique/België

X

X

X

България

X

X

X

Česká republika

214

175,01

X

Danmark

X

191,01

X

Deutschland

X

185

X

Eesti

X

175

X

Eire/Ireland

X

X

X

Elláda

X

X

X

España

X

X

X

France

X

—

X

Italia

X

X

X

Kypros

X

X

X

Latvija

X

X

X

Lietuva

X

176,2

X

Luxembourg

X

X

X

Magyarország

X

174

X

Malta

X

X

X

Nederland

X

X

X

Österreich

X

184,65

X

Polska

X

X

X

Portugal

X

X

X

România

X

X

X

Slovenija

X

X

X

Slovensko

X

175,1

X

Suomi/Finland

194,57

174,5

X

Sverige

X

—

X

United Kingdom

X

199,08

X

(—)

miinimummüügihind määramata (kõik pakkumused tagasi lükatud)

| (°) | pakkumused puuduvad |
| --- | --- |

(°)

pakkumused puuduvad

| (X) | müügiks kasutatav teravili puudub |
| --- | --- |

(X)

müügiks kasutatav teravili puudub

| (#) | ei kohaldata |
| --- | --- |

(#)

ei kohaldata

---

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1176/2010,

10. detsember 2010,

millega määratakse kindlaks, millises mahus võib määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel teatavatele piima ja piimatoodete avatud tariifikvootide raames novembris 2010 esitatud impordilitsentsitaotlusi heaks kiita

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Ajavahemikul 20.–30. november 2010 esitatud impordilitsentsitaotlused komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2535/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega) (3) I lisas osutatud tariifikvootide raames hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui suures mahus võib impordilitsentse välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2535/2001 I lisa I. A, I. F, I. H, I. I ja I. J osas osutatud tariifikvootide raames ajavahemikul 20.–30. november 2010 esitatud impordilitsentsitaotluste alusel väljastatakse impordilitsentse käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsientide alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. detsembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2010

Komisjoni nimel,

presidendi eest põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29.

3

---

LISA

I. A

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4590 | — |
| 09.4599 | — |
| 09.4591 | — |
| 09.4592 | — |
| 09.4593 | — |
| 09.4594 | — |
| 09.4595 | 100 % |
| 09.4596 | 100 % |
| „—”: Komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud. |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4590

—

09.4599

—

09.4591

—

09.4592

—

09.4593

—

09.4594

—

09.4595

100 %

09.4596

100 %

„—”: Komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud.

I. F

Šveitsist pärit tooted

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4155 | 50,00 % |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4155

50,00 %

I. H

Norrast pärit tooted

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4179 | 100 % |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4179

100 %

I. I

Islandilt pärit tooted

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4205 | 100 % |
| 09.4206 | 100 % |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4205

100 %

09.4206

100 %

I. J

Moldova Vabariigist pärit tooted

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4210 | — |
| „—”: Komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud. |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4210

—

„—”: Komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud.

---

DIREKTIIVID

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/40

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2010/91/EL,

10. detsember 2010,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka metosulaam, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus ka metosulaam. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus ka metosulaam.

| (2) | Taotleja võttis määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 11e kohaselt kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tagasi. Seega võeti metosulaami lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4). |
| --- | --- |

(2)

Taotleja võttis määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 11e kohaselt kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tagasi. Seega võeti metosulaami lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4).

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Prantsusmaale, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus oli kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Prantsusmaale, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus oli kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Prantsusmaa hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande Ta esitas selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile 7. augustil 2009. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused metosulaami kohta 23. aprillil 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. oktoobril 2010 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena metosulaami kohta. |
| --- | --- |

(5)

Prantsusmaa hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande Ta esitas selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile 7. augustil 2009. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused metosulaami kohta 23. aprillil 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. oktoobril 2010 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena metosulaami kohta.

| (6) | Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et metosulaami sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda metosulaam I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile. |
| --- | --- |

(6)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et metosulaami sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda metosulaam I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada uusimate teaduslike andmete põhjal riskihindamise tulemusi küsimustes, mis käsitlevad pinnasesse neeldumise võimalikku pH-sõltuvust, leostumist põhjavette ning metaboliitide M01 ja M02 esinemist pinnavees, ühe lisandi võimalikku genotoksilisust ning tööstuslikult toodetud toimeaine spetsifikatsiooni. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada uusimate teaduslike andmete põhjal riskihindamise tulemusi küsimustes, mis käsitlevad pinnasesse neeldumise võimalikku pH-sõltuvust, leostumist põhjavette ning metaboliitide M01 ja M02 esinemist pinnavees, ühe lisandi võimalikku genotoksilisust ning tööstuslikult toodetud toimeaine spetsifikatsiooni.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid ja huvitatud isikud jõuaksid aine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid ja huvitatud isikud jõuaksid aine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega metosulaami sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega metosulaami sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992 aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992 aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et metosulaami ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Selle otsuse lisast on vaja välja jätta metosulaami käsitlev rida. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et metosulaami ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Selle otsuse lisast on vaja välja jätta metosulaami käsitlev rida.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisas kustutakse metosulaami käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. novembrist 2011.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena metosulaami sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 1. novembriks 2011. Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas metosulaami suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab metosulaami ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. aprilliks 2011 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnesoleva direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisas metosulaami käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid:

| a) | vajaduse korral muudavad metosulaami ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 30. aprilliks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad metosulaami ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 30. aprilliks 2015 või

| b) | kui vahend sisaldab metosulaami ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 30. aprilliks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui vahend sisaldab metosulaami ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 30. aprilliks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. mail 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. detsember 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metosulam. EFSA Journal 2010; 8(5):1592. [lk 67]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1592. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu

6

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Tavanimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Loetellu kuulumise lõpptähtaeg | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „317 | Metosulaam
  CAS-nr: 139528-85-1

  CIPACi nr: 707 | 2′,6′-dikloro-5,7-dimetoksü-3′-metüül[1,2,4]triasolo


  [1,5-a]pürimidiin-2-sulfoonaniliid | ≥ 980 g/kg | 1. mai 2011 | 30. aprill 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. oktoobril 2010 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees metosulaami kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas; |

Nr

Tavanimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

Erisätted

„317

Metosulaam

CAS-nr: 139528-85-1

CIPACi nr: 707

2′,6′-dikloro-5,7-dimetoksü-3′-metüül[1,2,4]triasolo

[1,5-a]pürimidiin-2-sulfoonaniliid

≥ 980 g/kg

1. mai 2011

30. aprill 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. oktoobril 2010 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees metosulaami kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas;

| — | veeorganismidele põhjustatavale ohule; |
| --- | --- |

—

veeorganismidele põhjustatavale ohule;

| — | põldude lähiümbruses muudele kui sihtrühma taimedele põhjustatavale ohule. |
| --- | --- |

—

põldude lähiümbruses muudele kui sihtrühma taimedele põhjustatavale ohule.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab 30. oktoobriks 2011 komisjonile täiendava teabe tööstuslikult toodetava toimeaine spetsifikatsiooni kohta.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab 30. aprilliks 2013 komisjonile kinnitava teabe järgmiste punktide kohta:

| — | pinnasesse neeldumise võimalik pH-sõltuvus, leostumine põhjavette ning metaboliitide M01 ja M02 esinemine pinnavees, |
| --- | --- |

—

pinnasesse neeldumise võimalik pH-sõltuvus, leostumine põhjavette ning metaboliitide M01 ja M02 esinemine pinnavees,

| — | ühe lisandi võimalik genotoksilisus.” |
| --- | --- |

—

ühe lisandi võimalik genotoksilisus.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

OTSUSED

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/44

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/765/ÜVJP,

2. detsember 2010,

mis käsitleb ELi tegevust lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 13. detsembril 2003. aastal vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles toodi välja viis peamist liidu ees seisvat väljakutset: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riikide kokkuvarisemine ja organiseeritud kuritegevus. Nende viie väljakutse seast nelja puhul on keskseks teguriks väike- ja kergrelvade ebaseadusliku tootmise, üleandmise ja ringluse ning nende liigse hankimise ja järelevalveta leviku tagajärjed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 13. detsembril 2003. aastal vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles toodi välja viis peamist liidu ees seisvat väljakutset: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riikide kokkuvarisemine ja organiseeritud kuritegevus. Nende viie väljakutse seast nelja puhul on keskseks teguriks väike- ja kergrelvade ebaseadusliku tootmise, üleandmise ja ringluse ning nende liigse hankimise ja järelevalveta leviku tagajärjed.

| (2) | Nõukogu võttis 15.–16. detsembril 2005. aastal vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (ELi väike- ja kergrelvade strateegia). ELi väike- ja kergrelvade strateegia alusel edendatakse liidu õhuruumi, merd ja maad kasutavate väike- ja kergrelvade ebaseaduslike kaubandusvõrkude (ebaseaduslike vahendajate ja vedajate) vastase aktiivse võitluse poliitika arendamist, kavandades hoiatus- ja koostöömehhanisme. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 15.–16. detsembril 2005. aastal vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (ELi väike- ja kergrelvade strateegia). ELi väike- ja kergrelvade strateegia alusel edendatakse liidu õhuruumi, merd ja maad kasutavate väike- ja kergrelvade ebaseaduslike kaubandusvõrkude (ebaseaduslike vahendajate ja vedajate) vastase aktiivse võitluse poliitika arendamist, kavandades hoiatus- ja koostöömehhanisme.

| (3) | ELi väike- ja kergrelvade strateegia tegevuskavas rõhutatakse samuti vajadust parandada kriisiohjamise missioonide mõju, andes loa võtta nende missioonide käigus meetmeid, mille eesmärgiks on piirikontrolli (või konfliktitsooni õhuruumi, maa ja mere kontrolli) kehtestamine ning desarmeerimine. |
| --- | --- |

(3)

ELi väike- ja kergrelvade strateegia tegevuskavas rõhutatakse samuti vajadust parandada kriisiohjamise missioonide mõju, andes loa võtta nende missioonide käigus meetmeid, mille eesmärgiks on piirikontrolli (või konfliktitsooni õhuruumi, maa ja mere kontrolli) kehtestamine ning desarmeerimine.

| (4) | Euroopa Liidu Nõukogu ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühm (CODUN) ja ELi vaatluskeskus (SITCEN) on alates 2007. aastast arendanud ELi algatust eesmärgiga tõkestada õhutranspordi kaudu toimuvat väike- ja kergrelvade salakaubavedu, tõhustades kahtlusaluseid lennuettevõtjaid käsitleva asjaomase teabe vahetamist liikmesriikide vahel. Sellise teabevahetussüsteemi loomisel on CODUN ja SITCEN teinud koostööd Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudiga (SIPRI) ja selle salakaubaveo vastastase võitluse - mehhanismi hindamisprojektiga (CIT - MAP). Selle algatuse raames leppis CODUN hiljuti kokku uurida võimalusi muuta see ELi algatus operatiivsemaks ja efektiivsemaks, tagades asjaomase teabe õigeaegse ajakohastamise ja töötlemise. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu Nõukogu ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühm (CODUN) ja ELi vaatluskeskus (SITCEN) on alates 2007. aastast arendanud ELi algatust eesmärgiga tõkestada õhutranspordi kaudu toimuvat väike- ja kergrelvade salakaubavedu, tõhustades kahtlusaluseid lennuettevõtjaid käsitleva asjaomase teabe vahetamist liikmesriikide vahel. Sellise teabevahetussüsteemi loomisel on CODUN ja SITCEN teinud koostööd Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudiga (SIPRI) ja selle salakaubaveo vastastase võitluse - mehhanismi hindamisprojektiga (CIT - MAP). Selle algatuse raames leppis CODUN hiljuti kokku uurida võimalusi muuta see ELi algatus operatiivsemaks ja efektiivsemaks, tagades asjaomase teabe õigeaegse ajakohastamise ja töötlemise.

| (5) | Muud rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid on samuti tunnistanud, et lennutranspordi kaudu toimuv väike- ja kergrelvade ebaseaduslik kaubandus on ohuks rahvusvahelisele julgeolekule. OSCE julgeoleku- ja koostööfoorum pidas 2007. aastal sellele teemale pühendatud eriistungi ning OSCE parlamentaarne assamblee võttis 2008. aastal vastu resolutsiooni, milles kutsuti üles viima lõpule lennutranspordi kaudu toimuvat väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku kaubandust käsitleva OSCE toimimisjuhendi koostamine, see vastu võtma ja seda rakendama. Sarnaselt sellele võtsid Wassenaari kokkuleppe osalised 2007. aastal vastu dokumendi „Parimate tavade kogumik õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade destabiliseeriva tarnimise ennetamiseks”. Lisaks sellele on paljudes ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee ekspertide töörühma aruannetes, milles käsitletakse Lääne-Aafrika ja Ida-Aafrika järvede piirkonda, korduvalt märgitud, millist olulist rolli täidavad väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalevad lennutranspordi ettevõtjad. |
| --- | --- |

(5)

Muud rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid on samuti tunnistanud, et lennutranspordi kaudu toimuv väike- ja kergrelvade ebaseaduslik kaubandus on ohuks rahvusvahelisele julgeolekule. OSCE julgeoleku- ja koostööfoorum pidas 2007. aastal sellele teemale pühendatud eriistungi ning OSCE parlamentaarne assamblee võttis 2008. aastal vastu resolutsiooni, milles kutsuti üles viima lõpule lennutranspordi kaudu toimuvat väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku kaubandust käsitleva OSCE toimimisjuhendi koostamine, see vastu võtma ja seda rakendama. Sarnaselt sellele võtsid Wassenaari kokkuleppe osalised 2007. aastal vastu dokumendi „Parimate tavade kogumik õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade destabiliseeriva tarnimise ennetamiseks”. Lisaks sellele on paljudes ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee ekspertide töörühma aruannetes, milles käsitletakse Lääne-Aafrika ja Ida-Aafrika järvede piirkonda, korduvalt märgitud, millist olulist rolli täidavad väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalevad lennutranspordi ettevõtjad.

| (6) | Käesolevas otsuses käsitletava tegevusega ei püüta saavutada lennutranspordi ohutuse parandamisega seotud eesmärke, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses käsitletava tegevusega ei püüta saavutada lennutranspordi ohutuse parandamisega seotud eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi „ELi väike- ja kergrelvade strateegia”) rakendamise eesmärgil püüab liit saavutada järgmised eesmärgid:

| a) | parandada vastavatel kriisiohjamise missioonidel, rahvusvaheliste ja kolmandate riikide asutustel ning liikmesriikidel kasutada olevaid vahendeid ja meetodeid, et tõhusalt teha kindlaks ja tähelepanu alla võtta kahtlusaluseid lennutranspordiks kasutatavaid õhusõidukeid, mis tõenäoliselt osalevad lennutranspordi kaudu toimuvas väike- ja kergrelvade ebaseaduslikus kaubanduses, mis leiab aset kolmandates riikides, saab alguse kolmandatest riikidest või on suunatud kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

a)

parandada vastavatel kriisiohjamise missioonidel, rahvusvaheliste ja kolmandate riikide asutustel ning liikmesriikidel kasutada olevaid vahendeid ja meetodeid, et tõhusalt teha kindlaks ja tähelepanu alla võtta kahtlusaluseid lennutranspordiks kasutatavaid õhusõidukeid, mis tõenäoliselt osalevad lennutranspordi kaudu toimuvas väike- ja kergrelvade ebaseaduslikus kaubanduses, mis leiab aset kolmandates riikides, saab alguse kolmandatest riikidest või on suunatud kolmandatesse riikidesse;

| b) | suurendada rahvusvaheliste ja riiklike üksuste isikkoosseisu liikmete teadlikkust ja tehnilisi teadmisi parimatest tavadest lennutranspordi kaudu toimuva kolmandates riikides aset leidva, kolmandatest riikidest alguse saava või kolmandatesse riikidesse suunatud väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalemises kahtlustatavate lennutranspordi ettevõtjate jälgimise, juhtumite avastamise ja riskijuhtimise analüüsi valdkonnas. |
| --- | --- |

b)

suurendada rahvusvaheliste ja riiklike üksuste isikkoosseisu liikmete teadlikkust ja tehnilisi teadmisi parimatest tavadest lennutranspordi kaudu toimuva kolmandates riikides aset leidva, kolmandatest riikidest alguse saava või kolmandatesse riikidesse suunatud väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalemises kahtlustatavate lennutranspordi ettevõtjate jälgimise, juhtumite avastamise ja riskijuhtimise analüüsi valdkonnas.

2.   Lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks võtab liit järgmiseid meetmeid:

| a) | asjaomaste kriisiohjamise missioonide ning rahvusvaheliste ja riiklike asutuste jaoks töötatakse välja lennutranspordi kaudu toimuva salakaubaveo riskijuhtimise eriotstarbelise tarkvara prototüüp, mille üks osa on regulaarselt ajakohastatav andmebaas, mis sisaldab muu hulgas andmeid lennuettevõtjate ja õhusõidukite kohta, registreerimisnumbreid ja transpordimarsruute, ja seda katsetatakse kohalpeal; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste kriisiohjamise missioonide ning rahvusvaheliste ja riiklike asutuste jaoks töötatakse välja lennutranspordi kaudu toimuva salakaubaveo riskijuhtimise eriotstarbelise tarkvara prototüüp, mille üks osa on regulaarselt ajakohastatav andmebaas, mis sisaldab muu hulgas andmeid lennuettevõtjate ja õhusõidukite kohta, registreerimisnumbreid ja transpordimarsruute, ja seda katsetatakse kohalpeal;

| b) | töötatakse välja riskijuhtimise ja teabe levitamise turvalise süsteemi prototüüp ja katsetatakse seda kohapeal; |
| --- | --- |

b)

töötatakse välja riskijuhtimise ja teabe levitamise turvalise süsteemi prototüüp ja katsetatakse seda kohapeal;

| c) | töötatakse välja ja avaldatakse toimimisjuhend ning sellega kaasasolevad koolitusmaterjalid, samuti antakse tehnilist abi, et hõlbustada tarkvara prototüübi ning riskijuhtimise ja teabe levitamise turvalise süsteemi kasutamist ja kohandamist, korraldades muu hulgas piirkondlikke seminare, et pakkuda koolitust vastavatele kriisiohjamise missioonidele ning rahvusvahelistele ja riiklikele asutustele. |
| --- | --- |

c)

töötatakse välja ja avaldatakse toimimisjuhend ning sellega kaasasolevad koolitusmaterjalid, samuti antakse tehnilist abi, et hõlbustada tarkvara prototüübi ning riskijuhtimise ja teabe levitamise turvalise süsteemi kasutamist ja kohandamist, korraldades muu hulgas piirkondlikke seminare, et pakkuda koolitust vastavatele kriisiohjamise missioonidele ning rahvusvahelistele ja riiklikele asutustele.

Projekti üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja ühise julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostab SIPRI.

3.   SIPRI täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja SIPRIga kokku vajalike korralduste osas.

Artikkel 3

1.   Lähtesumma artikli 1 lõikes 2 osutatud projekti rakendamiseks on 900 000 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 nimetatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon SIPRIga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et SIPRI tagab ELi abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selle protsessi käigus esilekerkivatest probleemidest ning teatab rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

Kõrge esindaja annab nõukogule SIPRI poolt regulaarselt iga kahe kuu järel koostatavate aruannete põhjal aru käesoleva otsuse rakendamise kohta. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon esitab teabe artikli 1 lõikes 2 osutatud tehnilise rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest, kui nimetatud rahastamislepingut ei ole selleks ajaks sõlmitud.

Artikkel 6

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. WATHELET

---

LISA

1.   Üldine raamistik

Käesolev otsus rajaneb CODUNi algatusel, millega püütakse kõrvaldada ohud, mida põhjustab väike- ja kergrelvade ja muude olukorda destabiliseerivate kaupade salakaubavedu lennutranspordi kaudu. CODUNi algatuse kontekstis lähtutakse käesolevas otsuses nõukogu poolt koostöös SITCENi, Budapesti klubi ja SIPRI käivitatud projektidest. Käesoleva otsusega nähakse ette tarkvara, rakendussüsteemide prototüübi ning koolitus ja teavitusprogrammide väljatöötamine vastavate kriisiohjamise missioonide ning samuti rahvusvaheliste ja riiklike asutuste jaoks, et paremini jälgida Aafrikas tegutsevaid ja muudest piirkondadest pärit kahtlusaluseid lennutranspordi ettevõtjaid ning ajakohastada andmeid ja levitada teavet nende kohta. Käesoleva otsuse rakendamisel tuleks tagada sobiv koordineerimine muude asjaomaste projektidega, mida rahastatakse ühenduse programmide raames ja muude nõukogu otsuste alusel, et suurendada liidu tegevuse mõju väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamisel.

2.   Eesmärgid

Allpool kirjeldatavad projektid puudutavad CODUNi ja lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu võitlemise ELi algatuses osalevate muude sidusrühmade poolt kindlaksmääratud kolme valdkonda:

| a) | avastamise vältimiseks oma varasid ümber registreerivaid ja ettevõtete asukohta muutvaid ettevõtjaid ja õhusõidukeid käsitleva ajakohastatud teabe edastamiseks on vaja välja töötada turvaline süsteem; |
| --- | --- |

a)

avastamise vältimiseks oma varasid ümber registreerivaid ja ettevõtete asukohta muutvaid ettevõtjaid ja õhusõidukeid käsitleva ajakohastatud teabe edastamiseks on vaja välja töötada turvaline süsteem;

| b) | luuakse riskijuhtimise tarkvara ja pakutakse koolitust, et võimaldada vastavatel kriisiohjamise missioonidel ning rahvusvahelistel ja riiklikel asutustel tõhusamalt jälgida ja kontrollida üha suurenevat lennutranspordi ettevõtjate hulka, keda kahtlustatakse väike- ja kergrelvade salakaubaveos või muude olukorda destabiliseerivate kaupade lennutranspordi kaudu toimuvas liikumises osalemises; |
| --- | --- |

b)

luuakse riskijuhtimise tarkvara ja pakutakse koolitust, et võimaldada vastavatel kriisiohjamise missioonidel ning rahvusvahelistel ja riiklikel asutustel tõhusamalt jälgida ja kontrollida üha suurenevat lennutranspordi ettevõtjate hulka, keda kahtlustatakse väike- ja kergrelvade salakaubaveos või muude olukorda destabiliseerivate kaupade lennutranspordi kaudu toimuvas liikumises osalemises;

| c) | mitmepoolsetele organisatsioonidele, missioonidele, piirkondlikele organitele ning Aafrika ja muude piirkondade riikidele on vaja pakkuda koolitust ja tehnilist tuge ning suurendada nende teadlikkust, et tugevdada nende võimet lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveoga või muude olukorda destabiliseerivate kaupade lennutranspordi kaudu liigutamisega tegelevaid osalisi jälgida ja neid avastada. |
| --- | --- |

c)

mitmepoolsetele organisatsioonidele, missioonidele, piirkondlikele organitele ning Aafrika ja muude piirkondade riikidele on vaja pakkuda koolitust ja tehnilist tuge ning suurendada nende teadlikkust, et tugevdada nende võimet lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveoga või muude olukorda destabiliseerivate kaupade lennutranspordi kaudu liigutamisega tegelevaid osalisi jälgida ja neid avastada.

3.   Projekti kirjeldus

3.1.   Projekt 1. Tarkvarapaketi loomine ning katseprojekti läbiviimine lennutranspordi kaudu toimuvas väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalemises kahtlustatavate lennuettevõtjate jälgimiseks ning neid käsitleva teabe ajakohastamiseks ja levitamiseks.

3.1.1.   Projekti eesmärk

Projekti eesmärk on parandada vastavatel kriisiohjamise missioonidel, rahvusvaheliste ja kolmandate riikide asutustel ning liikmesriikidel kasutada olevaid vahendeid ja meetodeid, et tõhusalt kindlaks teha ja tähelepanu alla võtta kahtlusaluseid lennutranspordiks kasutatavaid õhusõidukeid, mis tõenäoliselt osalevad lennutranspordi kaudu toimuvas väike- ja kergrelvade ebaseaduslikus kaubanduses, mis leiab aset kolmandates riikides, saab alguse kolmandatest riikidest või on suunatud kolmandatesse riikidesse;

3.1.2.   Projekti kirjeldus

Selle projekti raames tehakse järgmist:

| a) | mitmepoolsete organisatsioonide, missioonide ja valitud kolmandate riikide jaoks töötatakse välja lennutranspordi kaudu toimuva salakaubaveo alane riskijuhtimise tarkvarapakett; |
| --- | --- |

a)

mitmepoolsete organisatsioonide, missioonide ja valitud kolmandate riikide jaoks töötatakse välja lennutranspordi kaudu toimuva salakaubaveo alane riskijuhtimise tarkvarapakett;

| b) | töötatakse välja turvalise riskijuhtimise ja teabe levitamise süsteemi prototüüp; |
| --- | --- |

b)

töötatakse välja turvalise riskijuhtimise ja teabe levitamise süsteemi prototüüp;

| c) | kõrge esindaja ja asjaomaste nõukogu organitega konsulteerides katsetatakse tarkvarapaketti kohapeal; |
| --- | --- |

c)

kõrge esindaja ja asjaomaste nõukogu organitega konsulteerides katsetatakse tarkvarapaketti kohapeal;

| d) | kõrge esindaja ja nõukogu asjaomaste organitega konsulteerides katsetatakse teabe levitamise süsteemi kohapeal; |
| --- | --- |

d)

kõrge esindaja ja nõukogu asjaomaste organitega konsulteerides katsetatakse teabe levitamise süsteemi kohapeal;

| e) | töötatakse välja toimimisjuhend ning sellega kaasasolevad koolitusmaterjalid, et hõlbustada punktide a ja b all kirjeldatud süsteemide kasutamist ja kasutuselevõtmist vastavate kriisiohjamise missioonide, rahvusvaheliste ja kolmandate riikide riiklike asutuste ning liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

e)

töötatakse välja toimimisjuhend ning sellega kaasasolevad koolitusmaterjalid, et hõlbustada punktide a ja b all kirjeldatud süsteemide kasutamist ja kasutuselevõtmist vastavate kriisiohjamise missioonide, rahvusvaheliste ja kolmandate riikide riiklike asutuste ning liikmesriikide poolt;

| f) | kokkuvõtlikul seminaril, kuhu kutsutakse osalema asjaomased sidusrühmad (kuni 80 inimest), esitletakse lõplikku tarkvara ning juurdekuuluvat toimimisjuhendit ja koolitusmaterjali. |
| --- | --- |

f)

kokkuvõtlikul seminaril, kuhu kutsutakse osalema asjaomased sidusrühmad (kuni 80 inimest), esitletakse lõplikku tarkvara ning juurdekuuluvat toimimisjuhendit ja koolitusmaterjali.

Projekti rakendatakse sobiva aja jooksul, võttes arvesse vajadust kõrge esindaja juhtimisel erinevate sidusrühmadega konsulteerida ja tegevust koordineerida. Projekti rakendatakse kuue etapina.

Ettevalmistav etapp

SIPRI, kes konsulteerib asjaomaste nõukogu organitega ja tegutseb kõrge esindaja kontrolli all, töötab välja tarkvarapaketi, riskijuhtimisvahendid ning teabe ja struktureeritud andmete levitamise süsteemi, kasutades sobivaid infotehnoloogilisi võimalusi.

Andmesisestuse etapp

Projekti käigus kasutatakse üksnes asjaomastest avatud lähteallikatest pärinevaid andmeid, et koostada ulatuslikud andmebaasid, mis võimaldavad esitada piisavat teavet, et toetada täpse riskijuhtimise, juhtumite avastamise ning profiilide koostamise vahendeid.

Hindamisetapp

SIPRI, kes konsulteerib asjaomaste nõukogu organitega ja tegutseb kõrge esindaja kontrolli all, hindab erinevaid kohti, piirkondi, organisatsioone ja missioone, kus võib avatud allikatest pärinevate andmete alusel koostatud paketi prototüüpi kohapeal optimaalsetes tingimustes katseliselt kasutada.

Kohapeal katsetamise etapp

SIPRI, kes konsulteerib asjaomaste nõukogu organitega ja tegutseb kõrge esindaja kontrolli all, viib koostöös hindamisetapi käigus kindlaksmääratud partneritega läbi kohapeal katsetamise etapi.

Hinnangu andmise ja kohandamise etapp

Pärast kohapeal katsetamist annab SIPRI tarkvarale hinnangu ja kohandab seda, et võtta arvesse kohapeal katsetamise etapis saadud kogemusi. Selle tulemuseks on lõpptoode, mis tehakse kättesaadavaks erinevate sidusrühmadega sõlmitud kokkuleppe alusel.

Tutvustamise etapp

Tarkvara lõppversiooni ja koolitusmaterjali tutvustatakse sellele pühendatud üritusel vastavatele sidusrühmadele (kuni 80 inimest), kes osalesid tarkvara väljatöötamisel ja on määratud selle lõppkasutajateks.

3.1.3.   Projekti tulemused

Projekti abil:

| a) | tugevdatakse asjaomaste kriisiohjamismissioonide, rahvusvaheliste ja kolmandate riikide asutuste ning liikmesriikide võimet jälgida lennutranspordi kaudu toimuvas väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalemises kahtlustatavate lennuettevõtjate tegevust; |
| --- | --- |

a)

tugevdatakse asjaomaste kriisiohjamismissioonide, rahvusvaheliste ja kolmandate riikide asutuste ning liikmesriikide võimet jälgida lennutranspordi kaudu toimuvas väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalemises kahtlustatavate lennuettevõtjate tegevust;

| b) | võimaldatakse kasutada abivahendeid ja prototüüpsüsteeme, mis on vajalikud selleks, et mitmepoolsed organisatsioonid, missioonid ning Aafrika ja muude piirkondade riigid saaksid keelata enamate lennutranspordi kaudu liikuvate kaubasaadetiste läkitamist, mille puhul kahtlustatakse, et tegemist on ebaseaduslike väike- ja kergrelvade saadetistega; |
| --- | --- |

b)

võimaldatakse kasutada abivahendeid ja prototüüpsüsteeme, mis on vajalikud selleks, et mitmepoolsed organisatsioonid, missioonid ning Aafrika ja muude piirkondade riigid saaksid keelata enamate lennutranspordi kaudu liikuvate kaubasaadetiste läkitamist, mille puhul kahtlustatakse, et tegemist on ebaseaduslike väike- ja kergrelvade saadetistega;

| c) | suurendatakse liikmesriikide võimet jagada struktureeritud andmete ning muude profiilide koostamise mehhanismide alusel turvaliselt teavet lennuettevõtjate kohta. |
| --- | --- |

c)

suurendatakse liikmesriikide võimet jagada struktureeritud andmete ning muude profiilide koostamise mehhanismide alusel turvaliselt teavet lennuettevõtjate kohta.

3.1.4.   Projekti kasusaajad

Projekti kasusaajateks on kriisiohjamise missioonide ning riiklike ja rahvusvaheliste asutuste vastavad töötajad. Tarkvarapaketi prototüübi katsetamisel osalevate konkreetsete kasusaajate valikul võetakse arvesse erinevaid kriteeriumeid, nagu Euroopa või mitmepoolse kriisiohjamise missiooni toimumine kohapeal, vajadus ressursse maksimaalselt ära kasutada, abi kättesaadavus kohalikul tasandil, poliitiline tahe ning kohalike ja riiklike asutuste suutlikus võidelda lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu. SIPRI esitab kasusaajate koondnimekirja, mille peab seejärel heaks kiitma kõrge esindaja, kes konsulteerib pädevate nõukogu organitega.

3.2.   Projekt 2. Teadlikkuse suurendamine väljaannete avaldamise, koolituse ja teavitustegevuse kaudu jälgimise, juhtumite avastamise ja riskijuhtimise tavadest, mis on seotud lennutranspordi ettevõtjatega, kes tegelevad lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveoga ning muude olukorda destabiliseerivate kaupade transpordiga.

3.2.1.   Projekti eesmärk

Projekti eesmärk on suurendada rahvusvaheliste ja riiklike üksuste isikkoosseisu liikmete teadlikkust ja tehnilisi teadmisi parimatest tavadest lennutranspordi kaudu toimuvas väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalemises kahtlustatavate lennutranspordi ettevõtjatega seoses teostatava jälgimise, juhtumite avastamise ja riskijuhtimise analüüsi valdkonnas.

3.2.2.   Projekti kirjeldus

Selle projekti raames tehakse järgmist:

| a) | töötatakse välja ja avaldatakse toimimisjuhend koos koolitusmaterjalidega levitamiseks kuni 250 inimesele, kes töötavad mitmepoolsetes organisatsioonides, missioonidel või riiklikes asutustes; |
| --- | --- |

a)

töötatakse välja ja avaldatakse toimimisjuhend koos koolitusmaterjalidega levitamiseks kuni 250 inimesele, kes töötavad mitmepoolsetes organisatsioonides, missioonidel või riiklikes asutustes;

| b) | korraldatakse kuni kolm piirkondlikku seminari, koolitusi ning viiakse läbi teavitustegevusi 80–100 inimesele, kes töötavad kriisiohjamise missioonidel vastavates osakondades või üksustes, ja rahvusvahelistele ja kolmandate riikide riiklikele asutustele, püüdes koolitajate koolitamise alaste materjalide pakkumise kaudu mõju mitmekordistada; |
| --- | --- |

b)

korraldatakse kuni kolm piirkondlikku seminari, koolitusi ning viiakse läbi teavitustegevusi 80–100 inimesele, kes töötavad kriisiohjamise missioonidel vastavates osakondades või üksustes, ja rahvusvahelistele ja kolmandate riikide riiklikele asutustele, püüdes koolitajate koolitamise alaste materjalide pakkumise kaudu mõju mitmekordistada;

| c) | analüüsitakse koolituste ja teavitustegevuste tulemusi ja nende hinnanguid ning selle põhjal töötatakse välja parimate tavade mudel asjaomaste rahvusvaheliste ja riiklike üksuste töötajate vahelise teabevahetuse korraldamiseks kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

analüüsitakse koolituste ja teavitustegevuste tulemusi ja nende hinnanguid ning selle põhjal töötatakse välja parimate tavade mudel asjaomaste rahvusvaheliste ja riiklike üksuste töötajate vahelise teabevahetuse korraldamiseks kõnealuses valdkonnas;

| d) | kokkuvõtlikul seminaril, kuhu kutsutakse osalema asjaomased sidusrühmad (kuni 80 inimest), esitletakse parimate tavade mudelit. |
| --- | --- |

d)

kokkuvõtlikul seminaril, kuhu kutsutakse osalema asjaomased sidusrühmad (kuni 80 inimest), esitletakse parimate tavade mudelit.

3.2.3.   Projekti tulemused

Projekti abil:

| a) | suurendatakse mitmepoolsete organisatsioonide, missioonide ja riiklike asutuste töötajate teadlikkust parimatest tavadest jälgimise, juhtumite avastamise ja riskijuhtimise vallas, mis on seotud lennutranspordi ettevõtjatega, keda kahtlustatakse lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveoga ning muude olukorda destabiliseerivate kaupade transpordiga tegelemises; |
| --- | --- |

a)

suurendatakse mitmepoolsete organisatsioonide, missioonide ja riiklike asutuste töötajate teadlikkust parimatest tavadest jälgimise, juhtumite avastamise ja riskijuhtimise vallas, mis on seotud lennutranspordi ettevõtjatega, keda kahtlustatakse lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveoga ning muude olukorda destabiliseerivate kaupade transpordiga tegelemises;

| b) | aidatakse kaasa parimate tavade standardiseerimisele kõnealuses valdkonnas, avaldades väljaandeid ning levitades toimimisjuhendit, milles käsitletakse jälgimise, juhtumite avastamise ja riskijuhtimise tehnikaid; |
| --- | --- |

b)

aidatakse kaasa parimate tavade standardiseerimisele kõnealuses valdkonnas, avaldades väljaandeid ning levitades toimimisjuhendit, milles käsitletakse jälgimise, juhtumite avastamise ja riskijuhtimise tehnikaid;

| c) | alustatakse teabejagamise koordineerimise alaste parimate tavade elluviimist, korraldades koolitusi ja viies läbi teavitustegevusi mitmepoolsetes organisatsioonides, missioonidel või riikide asutustes vastavates osakondades või üksustes töötavatele inimestele. |
| --- | --- |

c)

alustatakse teabejagamise koordineerimise alaste parimate tavade elluviimist, korraldades koolitusi ja viies läbi teavitustegevusi mitmepoolsetes organisatsioonides, missioonidel või riikide asutustes vastavates osakondades või üksustes töötavatele inimestele.

3.2.4.   Projekti kasusaajad

Projekti kasusaajateks on kriisiohjamise missioonide ning riiklike ja rahvusvaheliste asutuste vastavad töötajad. Koolituste konkreetsete kasusaajate valik tehakse SIPRI esitatava kasusaajate koondnimekirja alusel, mille peab heaks kiitma kõrge esindaja, kes konsulteerib nõukogu pädevate organitega.

4.   Toimumiskohad

Punkti 3.1 all kirjeldatud projekti raames teostatava kohapealse katsetamise, kokkuvõtliku seminari, koolituse ja teavitustegevuse ning punkti 3.2 all kirjeldatud projekti raames läbiviidava kokkuvõtliku seminari toimumiskohad määratakse kindlaks selliselt, et ressursse saaks maksimaalselt ära kasutada, kaasnev süsinikuheide oleks minimaalne ning kohapeal oleks kättesaadav vajalik toetus. SIPRI esitab soovitatavate toimumiskohtade koondnimekirja, mille peab heaks kiitma kõrge esindaja, kes konsulteerib nõukogu pädevate organitega.

5.   Kestus

Projektide eeldatav kogukestus on 24 kuud.

6.   Rakendusüksus

Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tehakse ülesandeks SIPRI-le. SIPRI tagab ELi toetuse nähtavuse ja täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel.

7.   Aruannete esitamine

Regulaarselt iga kahe kuu järel ning pärast iga kirjeldatud tegevuse läbiviimist koostab SIPRI aruande. Need aruanded tuleks esitada kõrgele esindajale hiljemalt kuue nädala möödumisel vastavate tegevuste lõpuleviimisest.

---

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/49 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/49

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/766/ÜVJP,

7. detsember 2010,

millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 10. novembril 2008 vastu ühismeetme 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 10. novembril 2008 vastu ühismeetme 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (1).

| (2) | Nõukogu võttis vastavalt 8. detsembril 2009 ja 30. juulil 2010 vastu otsuse 2009/907/ÜVJP (2) ja otsuse 2010/437/ÜVJP, (3) millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis vastavalt 8. detsembril 2009 ja 30. juulil 2010 vastu otsuse 2009/907/ÜVJP (2) ja otsuse 2010/437/ÜVJP, (3) millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP.

| (3) | Piraatlusjuhtumid ja relvastatud röövimine Somaalia ranniku lähedal ohustavad jätkuvalt piirkonna laevaliiklust, eelkõige maailma toiduabiprogrammi raames Somaalia elanikkonnale toiduabi kättetoimetamisel. |
| --- | --- |

(3)

Piraatlusjuhtumid ja relvastatud röövimine Somaalia ranniku lähedal ohustavad jätkuvalt piirkonna laevaliiklust, eelkõige maailma toiduabiprogrammi raames Somaalia elanikkonnale toiduabi kättetoimetamisel.

| (4) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 23. novembril 2010 vastu resolutsiooni 1950 (2010). |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 23. novembril 2010 vastu resolutsiooni 1950 (2010).

| (5) | Ühismeetmes 2008/851/ÜVJP osutatud Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni („ELi sõjaline operatsioon”) tuleks pikendada 12. detsembrini 2012. |
| --- | --- |

(5)

Ühismeetmes 2008/851/ÜVJP osutatud Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni („ELi sõjaline operatsioon”) tuleks pikendada 12. detsembrini 2012.

| (6) | Nende isikute määratlust, keda võib ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 12 kohaselt üle anda, tuleks täpsustada kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni sätetega. |
| --- | --- |

(6)

Nende isikute määratlust, keda võib ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 12 kohaselt üle anda, tuleks täpsustada kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni sätetega.

| (7) | Arvestades ELi sõjalise operatsiooni kahel esimesel aastal saadud kogemusi, on vaja muuta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, et lubada kahtlusaluste füüsiliste eritunnuste kogumist ja teatavate isikuandmete, näiteks sõrmejälgede edastamist, eesmärgiga hõlbustada nende isikute identifitseerimist ja jälgimist ning neile võimaliku süüdistuse esitamist. Selline tegevus peaks olema vastavuses Euroopa Liidu lepingu artikliga 6. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades ELi sõjalise operatsiooni kahel esimesel aastal saadud kogemusi, on vaja muuta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, et lubada kahtlusaluste füüsiliste eritunnuste kogumist ja teatavate isikuandmete, näiteks sõrmejälgede edastamist, eesmärgiga hõlbustada nende isikute identifitseerimist ja jälgimist ning neile võimaliku süüdistuse esitamist. Selline tegevus peaks olema vastavuses Euroopa Liidu lepingu artikliga 6.

| (8) | Samuti on praktilistel kaalutlustel vaja ette näha võimalus salastatud teabe vahetamiseks operatsioonide toimumiskohas. |
| --- | --- |

(8)

Samuti on praktilistel kaalutlustel vaja ette näha võimalus salastatud teabe vahetamiseks operatsioonide toimumiskohas.

| (9) | Ühismeedet 2008/851/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Ühismeedet 2008/851/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühismeedet 2008/851/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | võttes arvesse pädevatele riikidele nende kohtuvõimu võimalikuks teostamiseks artiklis 12 ette nähtud tingimusi, võib oma valvataval alal vahistada, pidada kinni ja üle anda isikuid, keda kahtlustatakse selles, et nad kavatsesid toime panna, panevad toime või on toime pannud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklites 101 ja 103 osutatud piraatlusjuhtumi või relvastatud röövimise, ning võtta oma kontrolli alla piraatlusjuhtumis või relvastatud röövimises osalenud laevu või piraatlusjuhtumi või relvastatud röövimise käigus kaaperdatud mereröövlite valduses olevaid laevu ning samuti nimetatud laevade pardal olevat vara;”; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 2 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

võttes arvesse pädevatele riikidele nende kohtuvõimu võimalikuks teostamiseks artiklis 12 ette nähtud tingimusi, võib oma valvataval alal vahistada, pidada kinni ja üle anda isikuid, keda kahtlustatakse selles, et nad kavatsesid toime panna, panevad toime või on toime pannud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklites 101 ja 103 osutatud piraatlusjuhtumi või relvastatud röövimise, ning võtta oma kontrolli alla piraatlusjuhtumis või relvastatud röövimises osalenud laevu või piraatlusjuhtumi või relvastatud röövimise käigus kaaperdatud mereröövlite valduses olevaid laevu ning samuti nimetatud laevade pardal olevat vara;”;

| 2) | artiklisse 2 lisatakse järgmised punktid:






  „h) | kogub vastavalt kehtivale õigusele lõikes e osutatud isikuid puudutavaid andmeid, mis on seotud nende identifitseerimist hõlbustada võivate tunnustega, sealhulgas sõrmejälgi; |
| --- | --- | --- |

2)

artiklisse 2 lisatakse järgmised punktid:

„h)

kogub vastavalt kehtivale õigusele lõikes e osutatud isikuid puudutavaid andmeid, mis on seotud nende identifitseerimist hõlbustada võivate tunnustega, sealhulgas sõrmejälgi;

| i) | andmete edastamiseks INTERPOLi kanalite kaudu ning nende kontrollimiseks INTERPOLi andmebaasides edastab selles liikmesriigis asuvale INTERPOLi siseriiklikule keskbüroole, kus asub operatsiooni peakorter, vastavalt operatsiooni ülema ja siseriikliku keskbüroo juhi vahel kokku lepitud korrale järgmised andmed:






  — | punktis e osutatud isikuid puuduvad isikuandmed, mis on seotud nende identifitseerimist hõlbustada võivate tunnustega, sealhulgas sõrmejäljed, samuti järgnevalt loetletud andmed, välja arvatud muud isikuandmed: perekonnanimi, neiupõlvenimi, eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed; sünnikuupäev ja -koht, kodakondsus, sugu; elukoht, elukutse ja asukoht; juhiload, identifitseerimisdokumendid ja passiandmed. Neid isikuandmeid Atalanta pärast INTERPOLile edastamist ei säilita; |
| --- | --- | --- |

i)

andmete edastamiseks INTERPOLi kanalite kaudu ning nende kontrollimiseks INTERPOLi andmebaasides edastab selles liikmesriigis asuvale INTERPOLi siseriiklikule keskbüroole, kus asub operatsiooni peakorter, vastavalt operatsiooni ülema ja siseriikliku keskbüroo juhi vahel kokku lepitud korrale järgmised andmed:

—

punktis e osutatud isikuid puuduvad isikuandmed, mis on seotud nende identifitseerimist hõlbustada võivate tunnustega, sealhulgas sõrmejäljed, samuti järgnevalt loetletud andmed, välja arvatud muud isikuandmed: perekonnanimi, neiupõlvenimi, eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed; sünnikuupäev ja -koht, kodakondsus, sugu; elukoht, elukutse ja asukoht; juhiload, identifitseerimisdokumendid ja passiandmed. Neid isikuandmeid Atalanta pärast INTERPOLile edastamist ei säilita;

| — | andmed selliste isikute poolt kasutatavate vahendite kohta.”; |
| --- | --- |

—

andmed selliste isikute poolt kasutatavate vahendite kohta.”;

| 3) | artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Somaalia poolt liikmesriikidele või kolmandatele riikidele antud loa alusel teostada oma jurisdiktsiooni ning lähtudes samal ajal ka ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklist 105, antakse isikud, keda kahtlustatakse selles, et nad kavatsesid toime panna, panevad toime või on toime pannud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 103 osutatud piraatlusjuhtumi või relvastatud röövimise Somaalia territoriaalvetes või avamerel, kes on kohtuvõimu teostamiseks vahistatud või kinni peetud, ning nende tegude toimepanemiseks kasutatud vahendid üle:






  — | selle operatsioonil osaleva liikmesriigi või kolmanda riigi pädevatele asutustele, kelle lipu all isikud kinni pidanud laev sõidab, või |
| --- | --- | --- |

3)

artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Somaalia poolt liikmesriikidele või kolmandatele riikidele antud loa alusel teostada oma jurisdiktsiooni ning lähtudes samal ajal ka ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklist 105, antakse isikud, keda kahtlustatakse selles, et nad kavatsesid toime panna, panevad toime või on toime pannud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 103 osutatud piraatlusjuhtumi või relvastatud röövimise Somaalia territoriaalvetes või avamerel, kes on kohtuvõimu teostamiseks vahistatud või kinni peetud, ning nende tegude toimepanemiseks kasutatud vahendid üle:

—

selle operatsioonil osaleva liikmesriigi või kolmanda riigi pädevatele asutustele, kelle lipu all isikud kinni pidanud laev sõidab, või

| — | kui see riik ei saa või ei taha oma jurisdiktsiooni teostada, mõnele teisele liikmesriigile või kolmandale riigile, kes on avaldanud soovi teostada oma jurisdiktsiooni nende isikute ja vahendite suhtes.”; |
| --- | --- |

—

kui see riik ei saa või ei taha oma jurisdiktsiooni teostada, mõnele teisele liikmesriigile või kolmandale riigile, kes on avaldanud soovi teostada oma jurisdiktsiooni nende isikute ja vahendite suhtes.”;

| 4) | artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Kõrge esindaja on volitatud avaldama Ameerika Ühendriikide juhitud ühendatud merejõududele oma peakorteri kaudu, samuti ühendatud merejõududes mitteosalevatele ja ELi sõjalise operatsiooni piirkonnas asuvatele kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele vastastikkuse põhimõtte alusel ELi salastatud teavet ja dokumente, mis on ELi sõjalise operatsiooni jaoks koostatud salastatuse tasemel RESTREINT UE, kui sellise teabe ja selliste dokumentide avaldamine operatsiooni toimumiskohas on operatiivsetel põhjustel vajalik, järgides nõukogu julgeolekueeskirju ning kõrge esindaja ja eespool osutatud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide pädevate asutuste vahel kokku lepitud korda.”; |
| --- | --- |

4)

artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Kõrge esindaja on volitatud avaldama Ameerika Ühendriikide juhitud ühendatud merejõududele oma peakorteri kaudu, samuti ühendatud merejõududes mitteosalevatele ja ELi sõjalise operatsiooni piirkonnas asuvatele kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele vastastikkuse põhimõtte alusel ELi salastatud teavet ja dokumente, mis on ELi sõjalise operatsiooni jaoks koostatud salastatuse tasemel RESTREINT UE, kui sellise teabe ja selliste dokumentide avaldamine operatsiooni toimumiskohas on operatiivsetel põhjustel vajalik, järgides nõukogu julgeolekueeskirju ning kõrge esindaja ja eespool osutatud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide pädevate asutuste vahel kokku lepitud korda.”;

| 5) | artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   ELi sõjaline operatsioon lõpeb 12. detsembril 2012. aastal.” |
| --- | --- |

5)

artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   ELi sõjaline operatsioon lõpeb 12. detsembril 2012. aastal.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 7. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

D. REYNDERS

---

(1)  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

(2)  ELT L 322, 9.12.2009, lk 27.

2

(3)  ELT L 210, 11.8.2010, lk 33.

3

---

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/51

---

KOMISJONI OTSUS,

9. detsember 2010,

millega muudetakse otsust K(2007) 2286, milles käsitletakse Euroopa Teadusnõukogu eeskirjade vastuvõtmist seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi „Ideed” kaudsete meetmetega seotud taotluste esitamise ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetluste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/767/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 6. juuni 2007. aasta otsusega K(2007) 2286 võttis komisjon vastu eeskirjad Euroopa Teadusnõukogule (ERC) seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi „Ideed” kaudsete meetmetega seotud taotluste esitamise ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetluste kohta (edaspidi „ERC eeskirjad”). |
| --- | --- |

(1)

6. juuni 2007. aasta otsusega K(2007) 2286 võttis komisjon vastu eeskirjad Euroopa Teadusnõukogule (ERC) seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi „Ideed” kaudsete meetmetega seotud taotluste esitamise ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetluste kohta (edaspidi „ERC eeskirjad”).

| (2) | Komisjon muutis neid eeskirju 27. septembri 2007. aasta otsusega K(2007) 4429. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon muutis neid eeskirju 27. septembri 2007. aasta otsusega K(2007) 4429.

| (3) | 2007., 2008. ja 2009. aasta esimeste ERC projektikonkursside käigus saadud kogemuste põhjal ja võttes arvesse muudatusi, mida on Euroopa Liidu õigusaktides tehtud või mida on ERC sõltumatu teadusnõukogu sõnaselgelt taotlenud, on asjakohane otsust K(2007) 2286 muuta, |
| --- | --- |

(3)

2007., 2008. ja 2009. aasta esimeste ERC projektikonkursside käigus saadud kogemuste põhjal ja võttes arvesse muudatusi, mida on Euroopa Liidu õigusaktides tehtud või mida on ERC sõltumatu teadusnõukogu sõnaselgelt taotlenud, on asjakohane otsust K(2007) 2286 muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsusega K(2007) 2286 vastu võetud ERC eeskirjad seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi „Ideed” kaudsete meetmetega seotud taotluste esitamise ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetluste kohta asendatakse lisas olevate eeskirjadega.

Artikkel 2

1.   ERC eeskirju seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi „Ideed” kaudsete meetmetega seotud taotluste esitamise ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetluste kohta kohaldatakse kõikide käesoleva otsuse jõustumise päevast peale avaldatavate ERC konkursikutsete suhtes.

2.   Intervjuule kutsutavate sõltumatute ekspertide ja juhtivteadlaste ametisse nimetamise ja kulude hüvitamise sätteid, mis on esitatud komisjoni vastuvõetud töölevõtu käskkirja näidistes ja seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi „Ideed” kaudsete meetmetega seotud taotluste esitamist ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlusi käsitlevate ERC eeskirjade 3. jaos ning B ja C lisas, kohaldatakse alates käesoleva otsuse jõustumise päevast.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 9. detsember 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

1

---

LISA

EUROOPA TEADUSNÕUKOGU

Eeskirjad seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammiga „Ideed” seotud taotluste esitamise ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetluste kohta

SISUKORD

| 1. | Preambul. Terminite määratlus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Taotluste esitamine |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Konkursikutsed |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Eelregistreerimine |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Esitamine |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Esitamise juhised |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Laekumine |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Abikõlblikkuse kontrollimine |
| --- | --- |

2.2.6.

| 3. | Vastastikuse eksperdihinnangu andmine |
| --- | --- |

3.

| 3.1.1. | Sõltumatute ekspertide roll |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Ekspertide nimetamine |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2.1. | Sõltumatute ekspertide kõrvaldamine taotleja palvel |
| --- | --- |

3.1.2.1.

| 3.1.3. | Nimetamise tingimused, käitumisjuhend ja huvide konflikt |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Sõltumatud vaatlejad |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Vastastikuse eksperdihinnangu andmise kriteeriumid |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Vastastikuse eksperdihinnangu andmise korraldus |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.6.1. | Eesliiniuuringu projektidele vastastikuse eksperdihinnangu andmine |
| --- | --- |

3.1.6.1.

| 3.1.6.2. | Eesliiniuuringu projektide taotluste kaheetapiline esitamine |
| --- | --- |

3.1.6.2.

| 3.1.6.3. | Vastastikuse eksperdihinnangu andmine koordineerimis- ja toetusmeetmetele |
| --- | --- |

3.1.6.3.

| 3.1.7. | Vastastikuse eksperdihinnangu tulemused, projektide valimine ja taotluste tagasilükkamine |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Tagasiside |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Abistamis- ja vaidlustusmenetlus |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessist aruandmine ja teavitamine |
| --- | --- |

3.1.10.

| 4. | Toetuse määramise otsus ja toetuslepingute ettevalmistamine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lisad |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | A lisa. Taotluse paberkandjal esitamise kord |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | B lisa. Eetikakontrolli kord |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | C lisa. | Intervjuule kutsutud juhtivteadlaste sõidu- ja majutuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise eeskirjad |
| --- | --- | --- |

5.3.

C lisa.

Intervjuule kutsutud juhtivteadlaste sõidu- ja majutuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise eeskirjad

| 5.4. | D lisa. Julgeolekuküsimused. Tundlikud ERC meetmed |
| --- | --- |

5.4.

1.   PREAMBUL. TERMINITE MÄÄRATLUS

Euroopa Komisjon on loonud Euroopa Teadusnõukogu (ERC) (1) teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Ideed” (eriprogramm „Ideed”) sätete kohaselt, (2) et see tegeleks nimetatud eriprogrammi rakendamisega.

ERC koosneb sõltumatust teadusnõukogust, peasekretärist ja spetsiaalsest rakendusstruktuurist, mille Euroopa Komisjon on loonud Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametina; (3) ERC annab aru komisjonile ning tegutseb sõltumatuse ja terviklikkuse põhimõttel, mille tagab komisjon.

Käesolevas dokumendis kasutatakse termineid järgmises tähenduses:

„ERCEA” – Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet;

„seitsmes raamprogramm” – Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2013) (4);

„osalemiseeskirjad” – ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (5);

„finantsmäärus” – nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (6).

2.   SISSEJUHATUS

Käesoleva dokumendi eesmärk on kehtestada eeskirjad taotluste esitamise ja neile vastastikuse eksperdihinnangu andmise ning edukatele projektitaotlustele toetuse määramise kohta. Eeskirjadega kehtestatakse aluskriteeriumid, mis on loodud eesmärgiga tagada, et toetuste määramise menetlus oleks range, erapooletu, tõhus ja asjakohane. Eeskirjad on loodud koostöös ERC sõltumatu teadusnõukoguga, kes vastutab muu hulgas eriprogrammi „Ideed” tööprogrammi koostamise, vastastikuse eksperdihinnangu meetodite ja projektidele vastastikuse eksperdihinnangu taotlemise menetluse eest eriprogrammi „Ideed” raames ning kõnealuse eksperdihinnangu andmises osalevate sõltumatute ekspertide määramise eest. Eeskirjad võtab vastu komisjon kooskõlas osalemiseeskirjadega.

| | 1. jaos kirjeldatakse kogu protsessis – taotluse esitamisest kuni toetuse määramiseni – kohaldatavaid aluspõhimõtteid: tipptase, läbipaistvus, õiglus ja erapooletus, tõhusus ja kiirus ning eetilised kaalutlused. |
| --- | --- |

1. jaos kirjeldatakse kogu protsessis – taotluse esitamisest kuni toetuse määramiseni – kohaldatavaid aluspõhimõtteid: tipptase, läbipaistvus, õiglus ja erapooletus, tõhusus ja kiirus ning eetilised kaalutlused.

| | 2. jaos kirjeldatakse taotluste esitamise korda ja nende edasist käsitlemist, sealhulgas abikõlblikkuse hindamist. |
| --- | --- |

2. jaos kirjeldatakse taotluste esitamise korda ja nende edasist käsitlemist, sealhulgas abikõlblikkuse hindamist.

| | 3. jaos käsitletakse vastastikuse eksperdihinnangu andmist, sealhulgas sõltumatute ekspertide valimist ja nimetamist, võimalike ja tegelike huvide konfliktide lahendamist ning eksperdihinnangu andmise korraldust. Samuti käsitletakse seal protestide ja kaebuste menetlemist ning eksperdihinnangutega seotud aruandlust ja toetuste määramist. |
| --- | --- |

3. jaos käsitletakse vastastikuse eksperdihinnangu andmist, sealhulgas sõltumatute ekspertide valimist ja nimetamist, võimalike ja tegelike huvide konfliktide lahendamist ning eksperdihinnangu andmise korraldust. Samuti käsitletakse seal protestide ja kaebuste menetlemist ning eksperdihinnangutega seotud aruandlust ja toetuste määramist.

| | 4. jaos käsitletakse toetuste ettevalmistamist ja määramist. |
| --- | --- |

4. jaos käsitletakse toetuste ettevalmistamist ja määramist.

2.1.   Põhimõtted

Kogu protsess taotluse esitamisest kuni toetuste määramiseni lähtub mitmest kindlast põhimõttest.

| — | Tipptase. Projektid, mis valitakse välja toetuse andmiseks, peavad olema kõrge teadusliku ja/või tehnilise kvaliteediga. |
| --- | --- |

—

Tipptase. Projektid, mis valitakse välja toetuse andmiseks, peavad olema kõrge teadusliku ja/või tehnilise kvaliteediga.

| — | Läbipaistvus. Rahastamise ja toetuste määramise otsused peavad põhinema selgetel eeskirjadel ja menetlustel ning õigussubjektist taotlejatele ja juhtivteadlastele tuleb anda asjakohast tagasisidet nende projektidele antud vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste kohta. |
| --- | --- |

—

Läbipaistvus. Rahastamise ja toetuste määramise otsused peavad põhinema selgetel eeskirjadel ja menetlustel ning õigussubjektist taotlejatele ja juhtivteadlastele tuleb anda asjakohast tagasisidet nende projektidele antud vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste kohta.

| — | Õiglus ja erapooletus. Kõiki taotlusi käsitletakse ühetaoliselt ja samaväärselt. Neid tuleb hinnata erapooletult nende kvaliteedi põhjal, sõltumata nende päritolust või taotluse esitanud asutuse, juhtivteadlase või rühmaliikmete isikust. |
| --- | --- |

—

Õiglus ja erapooletus. Kõiki taotlusi käsitletakse ühetaoliselt ja samaväärselt. Neid tuleb hinnata erapooletult nende kvaliteedi põhjal, sõltumata nende päritolust või taotluse esitanud asutuse, juhtivteadlase või rühmaliikmete isikust.

| — | Konfidentsiaalsus. Kõiki taotlusi ja nendega seotud teavet, teadmisi ja ERCEA-le esitatud dokumente tuleb käsitleda konfidentsiaalsetena. |
| --- | --- |

—

Konfidentsiaalsus. Kõiki taotlusi ja nendega seotud teavet, teadmisi ja ERCEA-le esitatud dokumente tuleb käsitleda konfidentsiaalsetena.

| — | Tõhusus ja kiirus. Eksperdihinnangu andmine, toetuste määramine ja ettevalmistamine peaks olema võimalikult kiire ning samas säilitama eksperdihinnangu kvaliteedi ja järgima õiguslikku raamistikku. |
| --- | --- |

—

Tõhusus ja kiirus. Eksperdihinnangu andmine, toetuste määramine ja ettevalmistamine peaks olema võimalikult kiire ning samas säilitama eksperdihinnangu kvaliteedi ja järgima õiguslikku raamistikku.

| — | Eetilised ja julgeolekukaalutlused. Iga taotluse, mis on vastuolus eetiliste aluspõhimõtetega või mis ei järgi asjaomast julgeolekumenetlust, võib eksperdihinnangu andmise, valiku- ja toetuse määramise protsessist igal ajal välja jätta. |
| --- | --- |

—

Eetilised ja julgeolekukaalutlused. Iga taotluse, mis on vastuolus eetiliste aluspõhimõtetega või mis ei järgi asjaomast julgeolekumenetlust, võib eksperdihinnangu andmise, valiku- ja toetuse määramise protsessist igal ajal välja jätta.

2.2.   Taotluste esitamine

2.2.1.   Konkursikutsed

Taotlused esitatakse konkursikutse alusel (7). Konkursside sisu ja ajakava kehtestatakse „Ideede” tööprogrammis ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „konkursikutse tekst”) komisjoni veebisaidil ja samuti ERC veebisaidil, (8) kuhu lisatakse hüperlingid komisjoni veebisaidile (veebisaitidele).

Eesliiniuuringu projektide konkursside puhul võidakse täpsustada kogu konkursi soovituslik eelarve või soovituslikud eelarved konkreetsetele uurimisvaldkondadele, mida hindavad eraldiseisvad sõltumatutest ekspertidest koosnevad hindamiskomisjonid.

Konkursikutses täpsustatakse ka seda, kas taotlused tuleb esitada ühes või kahes etapis ja/või kas vastastikuse eksperdihinnangu andmine on ühe- või kaheetapiline. Kui esitamine toimub kahes etapis, palutakse teises etapis esitada täielik taotlus üksnes neil, kes said oma taotlusele esimeses etapis positiivse hinnangu.

2.2.2.   Eelregistreerimine

Eriprogrammi „Ideed” alt üles suunatud lähenemisviisi tõttu eeldab ERC suure hulga taotluste laekumist kõikides uurimisvaldkondades. Et võimaldada ERC-l tagada ERC vastastikuse eksperdihinnangu andmise jaoks vajalikud vahendid ja teadmised, võidakse konkursil nõuda eelregistreerimist.

Eelregistreerimisel võib olla vajalik teatada taotluse kavandatav teemavaldkond ja uurimiseesmärgid.

Kui konkursil on ette nähtud eelregistreerimine, peab taotleja enne eelregistreerimise tähtaega taotlema kasutajatunnust ja salasõna elektrooniliste pakkumiste esitamise teenuse (Electronic Proposal Submission Service – EPSS, mida käesolevas tekstis nimetatakse elektrooniliseks taotluste esitamise süsteemiks) IT-süsteemi jaoks, mis on vajalik taotluse esitamiseks. Eelregistreerimise tähtaeg(tähtajad) võib(võivad) olla mõni nädal varasem(ad) konkursile taotluste esitamise tähtajast(tähtaegadest). Eelregistreerimine ja taotluste esitamine on kaks eri etappi. Kui konkursil nõutakse eelregistreerimist, kuid taotleja seda ei tee, ei võta elektrooniline taotluste esitamise süsteem kõnealuse taotleja esitatud taotlust vastu.

Kui konkursil eelregistreerimist ei nõuta, peab taotleja taotluse esitamiseks enne konkursi tähtaega siiski registreeruma ja taotlema EPSSi salasõna.

Erandjuhtudel võib taotleja paluda ERCEA-lt luba taotluse esitamiseks paberkandjal, nagu on sätestatud käesoleva otsuse A lisas.

2.2.3.   Esitamine

Taotlused esitatakse ja vajaduse korral eelregistreerutakse elektrooniliselt komisjoni hallatava veebipõhise elektroonilise taotluste esitamise süsteemi kaudu (praegu EPSS).

Eesliiniuuringu meetmete teadusprojektidesse tuleb vastavalt „Ideede” tööprogrammile kaasata juhtivteadlane – konkreetne isik, kes vastutab projekti teadusliku juhtimise eest. Taotlused esitab juhtivteadlane, keda volitab korraldav asutus, kes on ametlikult õigussubjektist taotleja, kellele toetus määratakse (9). Taotluse esitamise ja eksperdihinnangu andmise protsessi käigus toimub suhtlus ERCEA ja õigussubjektist taotleja vahel põhiosas juhtivteadlase vahendusel.

Kõik taotluse andmed tuleb ette valmistada ja üles laadida ning elektroonilise taotluste esitamise süsteemi kasutustingimuste ja eksperdihinnangu andmise tingimustega tuleb nõustuda enne taotluse esitamist.

Elektrooniline taotluste esitamise süsteem kontrollib mitmel korral põhiandmeid. See laseb taotlejal taotluse esitada alles pärast kontrollimist. Nimetatud kontrollimine ei asenda punktis 2.2.6 kirjeldatud ametlikku abikõlblikkuse kontrolli ega taga, et esitatud dokumentide sisu vastab konkursi tingimustele. Taotluse esitamine toimub hetkel, kui juhtivteadlane alustab vastavalt elektroonilise taotluste esitamise süsteemi juhtnööridele lõplikku esitamisprotsessi, ja mitte enne seda.

Teisaldataval elektroonilisel andmekandjal (nt CD-ROM või muu sarnane elektrooniline seade), e-posti või faksi teel saadetud projektitaotlusi ei loeta esitatuks ja neid ei hinnata. Erandkorras võib juhtivteadlane juhul, kui tal puudub võimalus juurdepääsuks elektroonilisele taotluste esitamise süsteemile, paluda ERCEA-lt luba esitada taotlus paberkandjal. Kõnealuse loa taotlemise ja taotluse paberkandjal esitamise kord on sätestatud käesolevate eeskirjade A lisas.

Taotluse tagasivõtmise kord esitatakse asjaomases taotluste esitamise juhistes. Tagasivõetud taotlust ei võeta hiljem vastastikuse eksperdihinnangu andmisel või valiku tegemisel arvesse.

Kui sama taotlus esitatakse mitu korda, hinnatakse üksnes viimati esitatud abikõlblikku taotlust.

Taotlusi hoitakse kogu aeg ohututes tingimustes. Kõik eksemplarid, mida ei vajata arhiveerimise ja/või auditeerimise eesmärgil, hävitatakse, kui neid enam vaja ei ole.

2.2.4.   Esitamise juhised

Taotluse esitamise juhistes selgitatakse üksikasjalikult, kuidas juhtivteadlased, rühmaliikmed või õigussubjektist taotlejad saavad paluda abi või teavet kõigis konkursiga seotud küsimustes. Juhistes on esitatud liikmesriikide kontaktpunktide, ERCEA ja ERC kasutajatoe kontaktandmed. Elektroonilise taotluste esitamise süsteemiga seotud küsimuste jaoks on loodud spetsiaalne kasutajatugi.

2.2.5.   Laekumine

Esitatud taotluste viimase versiooni laekumise kuupäev ja kellaaeg registreeritakse. Pärast konkursi tähtaja möödumist saadetakse laekumise kohta e-posti teel teade, mis sisaldab järgmist:

| — | projekti pealkiri ja kordumatu tunnuskood (taotluse number); |
| --- | --- |

—

projekti pealkiri ja kordumatu tunnuskood (taotluse number);

| — | selle konkursi tunnuskood, mille jaoks taotlus on esitatud; |
| --- | --- |

—

selle konkursi tunnuskood, mille jaoks taotlus on esitatud;

| — | laekumise kuupäev ja kellaaeg (mis elektrooniliselt esitatud taotluste korral on konkursi lõpptähtaeg). |
| --- | --- |

—

laekumise kuupäev ja kellaaeg (mis elektrooniliselt esitatud taotluste korral on konkursi lõpptähtaeg).

Pärast taotluse esitamist võtab ERCEA juhtivteadlase ja/või õigussubjektist taotlejaga ühendust üksnes juhul, kui see on vajalik mõne küsimuse, näiteks abikõlblikkuse selgitamiseks või taotluses sisalduvate halduslike või õiguslike andmete kinnitamiseks (10). Kaheetapilises menetluses ja üksnes edasipääsenud taotluste korral aga võidakse kooskõlas konkursikutses täpsustatud tingimustega paluda õigussubjektist taotleja volitatud juhtivteadlasel esitada täiendav taotlus või täpsemat teavet esialgse taotluse kohta ja/või tulla intervjuule.

2.2.6.   Abikõlblikkuse kontrollimine

Selleks et taotlused pääseksid edasi vastastikuse eksperdihinnangu andmise vooru, peavad need vastama kõikidele abikõlblikkuskriteeriumidele. Kõnealuseid kriteeriume järgitakse rangelt. Kui taotlused esitatakse kahes etapis, kontrollitakse abikõlblikkust mõlemas etapis. Kõiki konkursile esitatud taotlusi kontrollitakse järgmiste abikõlblikkuskriteeriumide alusel:

| — | taotluse laekumine enne lõpptähtaega (konkursikutsega ette nähtud kuupäev ja kellaaeg); |
| --- | --- |

—

taotluse laekumine enne lõpptähtaega (konkursikutsega ette nähtud kuupäev ja kellaaeg);

| — | taotluse terviklikkus, st kõigi nõutavate osade ja vormide olemasolu (11); |
| --- | --- |

—

taotluse terviklikkus, st kõigi nõutavate osade ja vormide olemasolu (11);

| — | konkursi ulatus: taotluse sisu peab vastama konkursikutses nimetatud eesmärkidele, teemadele ja rahastamiskavale, nagu on sätestatud „Ideede” tööprogrammis. Taotlus loetakse ulatuse alusel abikõlbmatuks üksnes selgete juhtumite korral (12); |
| --- | --- |

—

konkursi ulatus: taotluse sisu peab vastama konkursikutses nimetatud eesmärkidele, teemadele ja rahastamiskavale, nagu on sätestatud „Ideede” tööprogrammis. Taotlus loetakse ulatuse alusel abikõlbmatuks üksnes selgete juhtumite korral (12);

| — | kõik konkursi suhtes kohaldatavad täiendavad abikõlblikkuskriteeriumid, mis on täpsemalt esitatud „Ideede” tööprogrammis ja konkursiteates. |
| --- | --- |

—

kõik konkursi suhtes kohaldatavad täiendavad abikõlblikkuskriteeriumid, mis on täpsemalt esitatud „Ideede” tööprogrammis ja konkursiteates.

Kui juba varem – kas vastastikuse eksperdihinnangu andmise etapi ajal või pärast seda – saab selgeks, et ühte või mitut abikõlblikkuskriteeriumi ei ole täidetud, tunnistatakse taotlus abikõlbmatuks ja see jääb edaspidisest läbivaatamisest kõrvale. Kui taotluse abikõlblikkuse suhtes on kahtlusi, võib eksperdihinnangu andmist jätkata, kuni lõplikku otsust abikõlblikkuse kohta ei ole tehtud. Taotluse hindamine sellistel asjaoludel ei tõenda selle abikõlblikkust.

Kui abikõlblikkuse küsimuses ei ole selgust ja peetakse vajalikuks juhtumi põhjalikumat läbivaatamist, võidakse kokku kutsuda abikõlblikkuse läbivaatamise komisjon. Komisjoni ülesanne on tagada kõnealuste juhtumite sidus õiguslik tõlgendamine ning taotlusega seotud õigussubjektist taotlejate ja juhtivteadlaste võrdne kohtlemine (13).

Juhtivteadlasi, kelle taotletav projekt loetakse abikõlbmatuks, teavitatakse sellise otsuse põhjustest.

3.   VASTASTIKUSE EKSPERDIHINNANGU ANDMINE

3.1.1.   Sõltumatute ekspertide roll

Sõltumatud eksperdid (vastastikuse eksperdihinnangu andjad) vaatavad taotlused läbi tagamaks, et rahastamiseks valitakse üksnes kõige kvaliteetsemad projektid. Sõltumatu ekspert on väljaspool ERC-d ja Euroopa Komisjoni tegutsev ekspert, (14) kes töötab enda nimel ja ei esinda oma töös ühtki organisatsiooni või teadusringkonda.

Seoses eksperdihinnangu andmisega eristatakse viit tüüpi sõltumatuid eksperte:

1)   ERC vastastikuse eksperdihinnangu andmise komisjonide esimehed: korraldavad enda juhitava hindamiskomisjoni tööd, juhatavad komisjoni koosolekuid ja osalevad lõpliku konsolideerimise koosolekul. Nad võivad komisjoni koosolekute ettevalmistamise käigus ka taotlusi individuaalselt hinnata, tavaliselt kaughindamise teel;

2)   ERC vastastikuse eksperdihinnangu andmise komisjonide liikmed: aitavad ette valmistada hindamiskomisjoni koosolekuid, osalevad neil ja võivad kaasa aidata ka taotluste individuaalsele hindamisele, tavaliselt kaughindamise teel;

3)   hindamiskomisjoni hindajad: sõltumatud eksperdid, kellel palutakse aidata taotlusi individuaalselt hinnata. Tavaliselt ei osale nad hindamiskomisjoni koosolekutel;

4)   retsensendid: sõltumatud eksperdid, kes hindavad taotlusi individuaalselt üksnes kaughindamise teel ja kellele ei maksta täidetavate ülesannete eest tasu;

5)   sõltumatud vaatlejad: sõltumatud eksperdid, kellel palutakse uurida eksperdihinnangu andmise protsessi selle toimimise ja teostamise seisukohast. Nad ei anna hinnangut hinnatavate taotluste kohta. Nad võivad osaleda kõikidel vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessiga seotud koosolekutel.

3.1.2.   Ekspertide nimetamine
   (15)

ERC sõltumatu teadusnõukogu vastutab vastavalt osalemiseeskirjade artikli 17 lõikele 2 eesliiniuuringu projektidele vastastikuse eksperdihinnangu andvate sõltumatute ekspertide soovitamise eest (16) ja kaudsete meetmete rakendamise hindamise eest osalemiseeskirjade artikli 27 lõike 1 tähenduses. ERC sõltumatu teadusnõukogu võib sõltumatute ekspertide määramisel tugineda oma liikmetele ja hindamiskomisjoni liikmete või ERCEA antavale teabele. ERCEA nimetab eksperdid ametlikult kõnealuse ettepaneku alusel (17).

Sõltumatutelt ekspertidelt nõutakse oskusi ja teadmisi tegevusvaldkondades, milles neilt abi palutakse. Neil peab olema kõrgetasemeline töökogemus avalikus või erasektoris teadusuuringute, akadeemilise tegevuse või teadusliku halduse alal. Vajalikud võivad olla ka muud oskused (nt noorteadlaste juhendamine ja õpetamine; projektide haldamine või hindamine; tehnosiire ja innovatsioon; rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö). Salastatud teabega tegelevate sõltumatute ekspertide nimetamisel nõutakse asjakohast julgeolekukontrolli.

ERCEA kasutuses on ka ekspertide nimekiri, mis on koostatud Euroopa Liidu Teatajas avaldatud konkursikutsete põhjal, ning nimekiri teistest vajaliku kvalifikatsiooniga ekspertidest, kes on leitud näiteks liikmesriikide teadusuuringuid rahastavate asutuste ja teiste sarnaste organisatsioonidega konsulteerides. Eksperdid võivad pärit olla muudest riikidest kui liikmesriigid või seitsmenda raamprogrammiga ühinenud riigid.

Eksperdinimekirjade koostamisega püüab ERCEA tagada suurima teadusliku ja tehnilise pädevuse konkursi valdkondades, võttes arvesse ka muid kriteeriume, näiteks:

| — | naiste ja meeste tasakaalustatud kaasamine kogu EList, raamprogrammiga ühinenud riikidest ja kolmandatest riikidest (18); |
| --- | --- |

—

naiste ja meeste tasakaalustatud kaasamine kogu EList, raamprogrammiga ühinenud riikidest ja kolmandatest riikidest (18);

| — | ekspertide korrapärane rotatsioon kooskõlas vajaliku järjepidevusega; keskmiselt eeldatakse, et kalendriaasta jooksul vahetub vähemalt veerand igas uurimisvaldkonnas osalevatest ekspertidest. |
| --- | --- |

—

ekspertide korrapärane rotatsioon kooskõlas vajaliku järjepidevusega; keskmiselt eeldatakse, et kalendriaasta jooksul vahetub vähemalt veerand igas uurimisvaldkonnas osalevatest ekspertidest.

Ekspertidel peab olema ka taotluste hindamiseks vajalik keelteoskus.

Konkreetsete taotlustega seotud sõltumatute ekspertide nimesid ei avaldata. Komisjoni veebisaidil (veebisaitidel) avaldatakse igal aastal siiski nimekiri sõltumatutest ekspertidest, kes on osalenud eriprogrammiga „Ideed” seotud konkursile laekunud taotluste hindamises. Lisaks sellele avaldatakse ERC veebisaidil hindamiskomisjoni liikmete nimekiri.

Igasugune vastastikuse eksperdihinnangu andmisega seotud otsene või kaudne kontakt samale konkursile taotluse esitava juhtivteadlase ja/või õigussubjektist taotleja ning eksperdihinnangu andmises osalevate sõltumatute ekspertide vahel on rangelt keelatud. Iga niisugune kontakt võib tuua kaasa ERCEA otsuse kõrvaldada asjaomane taotlus konkursilt.

3.1.2.1.   Sõltumatute ekspertide kõrvaldamine taotleja palvel

Vastavalt asjaomastele taotluste esitamise juhistele võib taotlejale anda loa esitada palve, et mõni konkreetne isik (19) ei osaleks nende taotluse hindamisel vastastikuse eksperdihinnangu andjana. Sellistel juhtudel palutakse taotlejal selgitada oma soovi põhjuseid (20). Sellises olukorras võib kõnealuse isiku juhul, kui ta on asjaomasele konkursile esitatava taotluse hindamisel osalev sõltumatu ekspert, asjaomase taotluse hindamisest kõrvaldada, tingimusel et ERCEA-l on endiselt võimalik taotlust hinnata.

3.1.3.   Nimetamise tingimused, käitumisjuhend ja huvide konflikt

Käesolevas jaos on juttu sellest, kuidas ERCEA määrab sõltumatuid eksperte, kes osalevad eriprogrammi „Ideed” raames esitatud taotlustele vastastikuse eksperdihinnangu andmisel. Sama menetlust võib ERCEA mutatis mutandis kohaldada nende ekspertide nimetamisel, kes täidavad ülesandeid osalemiseeskirjade artikli 27 lõike 1 tähenduses.

ERCEA koostab Euroopa Komisjoni heakskiidetud näidiste põhjal töölevõtu käskkirja, millele kirjutab alla sõltumatu ekspert. Töölevõtu käskkirjas on kehtestatud sõltumatu eksperdi ja ERCEA töösuhte raamistik, mille alusel võib eksperdil paluda abistada ERC-d eksperdinõu andmisega.

Töölevõtu käskkirjas on esitatud sõltumatute ekspertide suhtes kohaldatavad üldtingimused, täpsemalt sõltumatutele ekspertidele ettenähtud vastastikuse eksperdihinnangu andmise käitumisjuhend, mis on lisatud töölevõtu käskkirjale, ning põhisätted konfidentsiaalsuse, huvide konflikti ja isikuandmete käsitlemise kohta.

Ametisse nimetamine jõustub, kui sõltumatu ekspert ja ERCEA kirjutavad töölevõtu käskkirjale alla.

Hindamiskomisjoni esimeeste, hindamiskomisjoni liikmete, hindamiskomisjoni hindajate ja sõltumatute vaatlejate ülesannete täitmise eest on õigus saada rahalist tasu. Sellisel juhul kehtestatakse töölevõtu käskkirjas tasu maksmise üldtingimused.

Retsensentide ülesannete täitmise eest ei ole rahalist tasu ette nähtud.

Seoses iga tööülesandega palutakse kõikidel sõltumatutel ekspertidel kinnitada, et neil puudub uuritava taotlusega seoses (diskvalifitseeriv või võimalik) huvide konflikt. Kui sõltumatu ekspert teatab seoses taotlusega huvide konfliktist, sõltub meetmete võtmine sellest, kas tegemist on diskvalifitseeriva või võimaliku huvide konfliktiga.

Olukordi, kus võib esineda diskvalifitseeriv või võimalik huvide konflikt, on kirjeldatud tegevusjuhendis.

Sõltumatu ekspert ei saa osaleda sellisele konkursile esitatud taotluste hindamisel, kuhu ta ise on taotluse esitanud.

Diskvalifitseeriva huvide konflikti korral ei tohi sõltumatu ekspert mõjutada asjaomasele taotlusele eksperdihinnangu andmist. Eelkõige ei tohi sõltumatu ekspert sellisel juhul osaleda individuaalsel hindamisel (tavaliselt kaughindamine) ega võtta sõna või hääletada hindamiskomisjoni asjaomase taotlusega seotud arutelul. Kõnealusel juhul peab sõltumatu ekspert ajaks, kui hindamiskomisjon arutab huvide konfliktiga seotud konkreetse taotluse juhtumit, ruumist (või elektroonilisest foorumist) lahkuma.

Võimaliku huvide konflikti korral kaalub ERCEA juhtumi asjaolusid ja teeb otsuse. Võidakse otsustada, kas lubada sõltumatul eksperdil osaleda asjaomasele taotlusele vastastikuse eksperdihinnangu andmisel (sel juhul peab ekspert allkirjastama vastava avalduse) või kõrvaldada ta samamoodi, nagu diskvalifitseeriva konflikti korral.

Ekspert peab teatama igast teadaolevast huvide konfliktist enne vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessi.

Kui konflikt ilmneb vastastikuse eksperdihinnangu andmise käigus, peab sõltumatu ekspert sellest kohe teatama vastutavale ametiisikule. Kui lõpuks leitakse, et tegemist on diskvalifitseeriva konfliktiga, peab sõltumatu ekspert edaspidi loobuma asjaomasele taotlusele eksperdihinnangu andmisest. Kõnealuse sõltumatu eksperdi varasemaid märkusi ja hinnanguid arvesse ei võeta. Vajaduse korral vahetatakse sõltumatu ekspert välja.

Kui sõltumatu ekspert varjab teadlikult diskvalifitseerivat või võimalikku huvide konflikti ja see avastatakse vastastikuse eksperdihinnangu andmise käigus, kõrvaldatakse sõltumatu ekspert kohe ja kohaldatakse töölevõtu käskkirjaga ettenähtud sanktsioone. Kõik eksperdihinnangu protsessi tulemused, milles ekspert on osalenud, tunnistatakse kehtetuks ning asjaomast taotlust (asjaomaseid taotlusi) hinnatakse uuesti.

Analoogselt finantsmääruse rakenduseeskirjade (21) artikli 265a lõikega 3 võib sõltumatu eksperdi poolset käitumisjuhendi rikkumist või muud tõsist eksimust pidada raskeks ametialaseks eksimuseks ja see võib viia kõnealuse sõltumatu eksperdi eemaldamiseni ERCEA sõltumatute ekspertide nimekirjast. Eemaldamise järel kustutatakse sõltumatu eksperdi andmed andmebaasist ja tõkestatakse tema uuesti registreerimine ajavahemiku jooksul, milleks ta on eemaldatud.

3.1.4.   Sõltumatud vaatlejad

Sõltumatud eksperdid võib määrata vaatlejateks, kes uurivad vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessi selle toimimise ja teostamise seisukohast. Vaatlejate volitused hõlmavad kogu vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessi, sealhulgas kaughindamine. Kaughindamise korral on vaatlejatel juurdepääs kogu ERCEA ja vastastikuse eksperdihinnangu andjate teabevahetusele ja nad võivad võtta ühendust mõne eksperdihinnangu andja või nende kõigiga, et küsida nende arvamust eksperdihinnangu andmise teostamise kohta. Vaatlejatel on juurdepääs kõikidele koosolekutele, mis on osa eksperdihinnangu andmise protsessist.

ERCEA koostab igale sõltumatule vaatlejale töölevõtu käskkirja. Sõltumatute vaatlejate ametisse nimetamisel kasutatakse Euroopa Komisjoni heakskiidetud näidist. Komisjoni heakskiidetud näidis sisaldab käitumisjuhendit vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessi vaatlejatele.

ERCEA teavitab programmi komisjoni ekspertidest vaatlejate valimisest ja nende valimise alustest.

Vaatlejate ülesanne on jälgida vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessi selle toimimise, mitte tulemuse seisukohast, välja arvatud juhul, kui eksperdihinnangu andmise tulemus on otseselt seotud selle toimimisega. Seetõttu ei pea vaatlejad olema asjatundjad hinnatavate taotluste valdkonnas. See, kui vaatlejal ei ole liiga põhjalikke teadmisi konkreetsest teaduse ja tehnoloogia valdkonnast, on isegi kasulik, selleks et ära hoida konflikte vastastikuse eksperdihinnangu tulemusi ja hindamisprotsessi toimimist käsitlevate arvamuste vahel. Igal juhul ei väljenda nad oma seisukohti seoses uuritavate taotluste või sõltumatute ekspertide arvamustega nende taotluste kohta.

Vaatleja roll on anda sõltumatut nõu vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessi teostamise kohta, menetluse parandamise viiside ja selle kohta, kuidas sõltumatud eksperdid hindamiskriteeriume kohaldavad. Vaatlejad kontrollivad, et järgitaks käesolevates eeskirjades kehtestatud või nendes osutatud korda, ja teavitavad programmi juhatust protsessi parandamise võimalikest viisidest.

Vaatlejad peavad täitma samu konfidentsiaalsusenõudeid nagu sõltumatud eksperdid ja allkirjastama konfidentsiaalsuse lepingut sisaldava töölevõtu käskkirja. Neil on keelatud avaldada taotluste üksikasju, taotlusi läbivaatavate sõltumatute ekspertide nimesid ja vastastikuse eksperdihinnangu andmise komisjonide arutelude sisu.

Vaatlejad edastavad oma vaatlustulemused ERC-le. Neil soovitatakse pidada ka mitteametlikke arutelusid ERCEA ametiisikutega, kes osalevad eksperdihinnangu andmise protsessis, ja teha tähelepanekuid võimalike täienduste kohta, mida saaks kohe praktikas rakendada.

ERCEA teavitab programmi komisjoni vaatlejate vaatlustulemustest ja võib nende aruande kokkuvõtte avalikustada.

Vastastikuse eksperdihinnangu andmise vaatluse korraldamise suhtes kohaldatakse konkreetses tööülesandes nimetatud maksimummäärasid. Tööülesandes nimetatud maksimummäära võib kirjaliku muudatusega suurendada.

3.1.5.   Vastastikuse eksperdihinnangu andmise kriteeriumid

„Ideede” tööprogrammis kehtestatakse hindamiskriteeriumid, sealhulgas taotluste hindamine ning sellega seotud koefitsiendid ja künnised, ning need põhinevad eriprogrammis „Ideed” ja osalemiseeskirjades (22) esitatud põhimõtetel. Kriteeriumide kohaldamise viise võib täpsemalt selgitada taotluste esitamise juhistes (23).

Eetiliselt tundlike teemadega taotluste (vt B lisa) või julgeolekukaalutlustel lisakontrolli vajavate taotluste (vt D lisa) suhtes kohaldatakse erimenetlust.

3.1.6.   Vastastikuse eksperdihinnangu andmise korraldus

ERC sõltumatu teadusnõukogu kehtestab vastastikuse eksperdihinnangu andmise meetodid, mis võivad eri konkursside puhul üksikasjades erineda, ning vaatab üle vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessi ja kehtestab ERC hindamiskomisjonide kodukorra, mis avaldatakse ERC veebisaidil (juhend vastastikuse eksperdihinnangu andjatele). Samuti võib ERC sõltumatu teadusnõukogu volitada oma liikmeid osalema vaatlejatena hindamiskomisjoni koosolekutel. Teadusnõukogu liikmed ei tohi siiski mingil tingimusel mõjutada selle hindamiskomisjoni koosoleku tulemust, kus nad osalevad.

Vastastikuse eksperdihinnangu andmine korraldatakse vastavalt eespool punktis 2.1 sätestatud põhimõtetele, et tagada taotluste järjekindel, range ja kvaliteedist lähtuv hindamine „Ideede” tööprogrammis kehtestatud kriteeriumide alusel.

Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapiline hindamismenetlus, lähevad edasisele hindamisele üksnes need taotlused, mis läbivad esimese etapi, mille käigus hinnatakse taotlusi piiratud hindamiskriteeriumide alusel (24).

3.1.6.1.   Eesliiniuuringu projektidele vastastikuse eksperdihinnangu andmine

Vastastikuse eksperdihinnangu annavad sõltumatutest teadlastest koosnevad hindamiskomisjonid. Neid võivad abistada hindamiskomisjoni hindajad ja spetsialistidest retsensendid, kes annavad vastastikuse eksperdihinnangu täielikult või osaliselt kodus või töökohas (nn kaughindamine). Hindamiskomisjonid luuakse nii, et oleks esindatud kõik konkursi uurimisvaldkonnad, kusjuures iga hindamiskomisjon vastutab teatavate uurimisvaldkondade eest.

Hindamiskomisjonid töötavad vastavalt eespool nimetatud ERC hindamiskomisjonide kodukorrale sõltumatu vanemeksperdi juhtimisel.

Vastastikuse eksperdihinnangu andmist võib korraldada kahes etapis. Sel juhul võetakse esimese etapi tulemused teise etapi aluseks. Üks etapp hõlmab tavaliselt järgmisi toiminguid.

Taotluste määramine hindamiskomisjonidele: iga taotlus määratakse ühele hindamiskomisjonile vastavalt selle teemavaldkonnale. Esialgne määramine põhineb taotleja esitatud viitel, projekti pealkirjal ning sisul ja/või taotluses esitatud teabel, mis võib olla märksõnade kujul.

Individuaalne hindamine: vähemalt kolm projektiga seotud teadus- või tehnoloogiavaldkonnas pädevat vastastikuse eksperdihinnangu andjat (25) vaatavad taotlused asjaomaste kriteeriumide alusel läbi ja koostavad individuaalsed hindamisaruanded.

Hindamiskomisjoni hinnang: hindamiskomisjonidel on kohustus vaadata järjekindlalt läbi nende pädevusalasse kuuluvad taotused (26) ja toimida kooskõlas teiste hindamiskomisjonidega, et tagada taotluste käsitlemise ühtsus kõikides hindamiskomisjonides ning konkursi teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

Hindamiskomisjoni hinnang taotluse kohta (sealhulgas kõik taotlusele üksikute kriteeriumide alusel või üldiselt antud punktid ja selle koht pingereas) põhineb individuaalsel hindamisel ja hindamiskomisjoni arutelul ning see saadakse häälteenamuse alusel. Hindamiskomisjoni hindamisetapi tulemusel koostatakse paremusjärjestus. Vastastikuse eksperdihinnangu andmise viimase sammuna määrab hindamiskomisjon kindlaks need taotlused, mida soovitatakse rahastada vastavalt konkursi eelarvele.

Intervjuud: kui see on „Ideede” tööprogrammis kindlaks määratud, võib hindamiskomisjoni hinnang hõlmata ka intervjuusid juhtivteadlaste ja/või õigussubjektist taotlejatega. ERCEA võib hüvitada intervjuuga seotud reisi- ja elamiskulud. Intervjuule kutsutavate suhtes kohaldatavaid hüvitamiseeskirju on täpsemalt käsitletud C lisas. Intervjuul osaleb vähemalt kolm hindamiskomisjoni liiget. Intervjuu võib toimuda vastastikuse eksperdihinnangu andmise komisjoni koosoleku kohas või elektroonilisel teel (videoühendus, telekonverents vms), kui see on tehniliselt teostatav.

Hindamiskomisjoniülene hindamine (hindamiskomisjoni-, valdkonna-, uurimissuuna- jne ülene hindamine): hindamiskomisjoniülese hindamisega kehtestatakse lõplik soovituslik paremusjärjestus taotlustest, mis pääsevad edasi konkursil tervikuna (kõikides konkursi uurimisvaldkondades), mille tarvis hinnatakse eri hindamiskomisjonides hoolikalt taotluste kvaliteeti. See hindamine toimub arutelul, kus osalevad hindamiskomisjonide esimehed või nende volitatud hindamiskomisjoni liikmed. Hindamiskomisjoniülesel hindamisel pööratakse erilist tähelepanu hindamiskomisjonide vahelisi piire ületavatele erialadevahelistele taotlustele, uute ja tekkivate uurimisvaldkondade taotlustele ja suure riskiastmega, kuid paljutõotavatele taotlustele.

Kui „Ideede” tööprogrammiga on ette nähtud iga hindamiskomisjoni, valdkonna, uurimissuuna jms seotud soovituslik eelarve, võib arutamisel arvesse võtta üksnes taotlusi, mis ei ole nende taotluste hulgas, mis on pingereas piisavalt kõrgel selleks, et mahtuda iga hindamiskomisjoni, valdkonna, uurimissuuna jne soovitusliku eelarve alla.

Vastastikuse eksperdihinnangu andmise järel koostatakse iga taotluse kohta hindamisaruanne, mis hõlmab vajaduse korral ka hindamiskomisjoniüleseid hinnanguid, sisaldades hindamiskomisjoni lõplikku soovitust taotluse kohta koos sõltumatute ekspertide individuaalsete hinnangutega ning soovitusi maksimaalse määratava toetussumma kohta.

3.1.6.2.   Eesliiniuuringu projektide taotluste kaheetapiline esitamine

Konkursikutses määratakse kindlaks, millal kohaldatakse kaheetapilist esitamismenetlust. Sel juhul kehtestatakse kummaski etapis kohaldatavad hindamiskriteeriumid „Ideede” tööprogrammis. Täpsed vastastikuse eksperdihinnangu andmise meetodid võivad esimeses ja teises etapis erineda (näiteks seoses hindamiskomisjoni hindajate ja retsensentide kasutamisega ja/või juhtivteadlaste intervjuule kutsumisega).

Juhtivteadlased peavad kõigepealt esitama lühendatud või skemaatilise taotluse. Esimeses etapis esitatud taotlust hinnatakse konkursikutses selleks etapiks kehtestatud kriteeriumide alusel.

Pärast esimeses etapis esitatud taotluse hindamist võib hindamiskomisjoni hinnang taotletava projekti edasipääsemise korral tuua kaasa kutse esitada projekti taotlus teises etapis. Sõltumata edasisest hindamiskomisjoniülesest hindamisest, on hindamiskomisjonidel õigus selles etapis oma pädevuse raames soovitada taotlusi, mis peaksid pääsema teise etappi.

Edukatel taotlejatel palutakse pärast esimest etappi esitada teise etapi jaoks konkreetseks tähtajaks üksikasjalikum taotlus või täielikumat ja ajakohastatud teavet esialgse taotluse kohta. Võrdse kohtlemise põhimõtte järgimiseks võib hindamiskomisjon soovitada kõrvaldada edasisest hindamisest teises etapis esitatud taotlused, mis erinevad oluliselt esimeses etapis esitatud vastavast taotlusest.

Vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsess toimub teises etapis vastavalt punktis 3.1.6.1. kirjeldatud korrale.

3.1.6.3.   Vastastikuse eksperdihinnangu andmine koordineerimis- ja toetusmeetmetele

Vastastikuse eksperdihinnangu andmine koordineerimis- ja toetusmeetmetele toimub vastavalt punktis 3.1.6.1 kirjeldatud korrale. Hindamiskomisjoni hinnang võib olla viimane etapp enne seda, kui ERCEA kiidab heaks lõpliku paremusjärjestuse.

Ainus erand selles menetluses on osalemiseeskirjade artiklis 14 kirjeldatud koordineerimis- ja toetusmeetmed, mille puhul nimetatakse sõltumatud eksperdid üksnes juhul, kui ERCEA peab seda asjakohaseks.

Täpsemad üksikasjad koordineerimis- ja toetusmeetmetele vastastikuse eksperdihinnangu andmise korra kohta esitatakse „Ideede” tööprogrammis, konkursikutses ja asjaomases taotluse esitamise juhendis.

3.1.7.   Vastastikuse eksperdihinnangu tulemused, projektide valimine ja taotluste tagasilükkamine

ERC sõltumatu teadusnõukogu kinnitab lõpliku paremusjärjestuse projektidest, mida vastastikuse eksperdihinnangu alusel soovitatakse rahastada.

Vastastikuse eksperdihinnangu ja ERC sõltumatu teadusnõukogu koostatud lõpliku paremusjärjestuse põhjal koostab ERCEA lõpliku(d) nimekirja(d) võimalikest toetust saavatest projektidest.

Selle tulemuseks on:

| — | nimekiri projektidest, mis on võimaliku rahastamise jaoks piisavalt kvaliteetsed. Nimekiri esitatakse soovitatava paremusjärjestusena, milles on kehtestatud rahastamise prioriteedid konkursi eelarve raames (edasipääsenute nimekiri). Kui konkursikutses on kehtestatud soovituslikud eelarved konkreetsete hindamiskomisjonide, valdkondade, uurimissuundade jm jaoks, võib iga sellise valdkonna jaoks koostada eraldi edasipääsenute nimekirja; |
| --- | --- |

—

nimekiri projektidest, mis on võimaliku rahastamise jaoks piisavalt kvaliteetsed. Nimekiri esitatakse soovitatava paremusjärjestusena, milles on kehtestatud rahastamise prioriteedid konkursi eelarve raames (edasipääsenute nimekiri). Kui konkursikutses on kehtestatud soovituslikud eelarved konkreetsete hindamiskomisjonide, valdkondade, uurimissuundade jm jaoks, võib iga sellise valdkonna jaoks koostada eraldi edasipääsenute nimekirja;

| — | kui soovitatavad kogutoetused vastastikuse eksperdihinnangu põhjal edasipääsenud projektidele ületavad konkursi eelarve, võib koostada ühe (või eri hindamiskomisjonide, valdkondade, uurimissuundadega jne seotud soovituslike eelarvete puhul mitu) projektide reservnimekirja. Reservnimekirja jäetavate projektide arvu määrab ERCEA eelarvekaalutluste alusel ja see põhineb võimalusel, et kõnealused projektid võivad lõpuks toetust saada näiteks seoses selliste asjaoludega nagu taotluste tagasivõtmine või lisaeelarve olemasolu; |
| --- | --- |

—

kui soovitatavad kogutoetused vastastikuse eksperdihinnangu põhjal edasipääsenud projektidele ületavad konkursi eelarve, võib koostada ühe (või eri hindamiskomisjonide, valdkondade, uurimissuundadega jne seotud soovituslike eelarvete puhul mitu) projektide reservnimekirja. Reservnimekirja jäetavate projektide arvu määrab ERCEA eelarvekaalutluste alusel ja see põhineb võimalusel, et kõnealused projektid võivad lõpuks toetust saada näiteks seoses selliste asjaoludega nagu taotluste tagasivõtmine või lisaeelarve olemasolu;

| — | nimekiri projektidest, mida ei valita toetuse saamiseks. See nimekiri sisaldab projekte, mis loetakse (kas enne vastastikuse eksperdihinnangu andmist, selle ajal või pärast seda) abikõlbmatuteks; projekte, mis ei saavuta nõutavat kvaliteedikünnist; projekte, mida ei saa rahastada seetõttu, et nad ei saavuta paremusjärjestuses vajalikku kohta, sest olemasolev eelarve ei ole piisav; ning projekte, mis on jäänud reservnimekirja, kui konkreetse konkursi eelarve on ära kulutatud. |
| --- | --- |

—

nimekiri projektidest, mida ei valita toetuse saamiseks. See nimekiri sisaldab projekte, mis loetakse (kas enne vastastikuse eksperdihinnangu andmist, selle ajal või pärast seda) abikõlbmatuteks; projekte, mis ei saavuta nõutavat kvaliteedikünnist; projekte, mida ei saa rahastada seetõttu, et nad ei saavuta paremusjärjestuses vajalikku kohta, sest olemasolev eelarve ei ole piisav; ning projekte, mis on jäänud reservnimekirja, kui konkreetse konkursi eelarve on ära kulutatud.

Kvaliteedi hindamine ja soovituslik paremusjärjestus edasipääsenud projektide rahastamiseks põhineb taotlustele kõigi asjaomaste kriteeriumide alusel antud vastastikusel eksperdihinnangul. Kui konkursikutsega on aga ette nähtud vastastikuse eksperdihinnangu andmine kahes etapis ja kui taotluse hindamisel leitakse, et see ei saavuta konkursil konkreetse hindamiskriteeriumi jaoks kehtestatud kvaliteedikünnist, võib soovitada taotluse vastastikuse eksperdihinnangu andmise ajal lõplikult tagasi lükata, ilma et seda peaks edaspidi hindama muude kohaldatavate kriteeriumide alusel.

Taotlust, mis on vastuolus peamiste eetiliste põhimõtetega või mis ei vasta „Ideede” eriprogrammis, tööprogrammis või konkursikutses esitatud tingimustele, välja ei valita (27). Taotluse võib tagasi lükata ka eetilistel või julgeolekukaalutlustel, järgides vastavalt B ja D lisas sätestatud korda.

Iga mõnes eriprogrammi „Ideed” kaudses meetmes osaleva võimaliku juhtivteadlase või õigussubjektist taotleja, kes on eiranud eeskirju (28) raamprogrammide mõne muu kaudse meetme rakendamisel, võib valikumenetlusest igal ajal kõrvaldada, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

3.1.8.   Tagasiside

Pärast vastastikuse eksperdihinnangu saamist annab ERCEA juhtivteadlastele ja õigussubjektist taotlejatele tagasisidet. Kogu teabevahetus ja ERCEA tagasiside andmine juhtivteadlastele ja õigussubjektist taotlejatele toimub ERCEA turvalise veebipõhise meilikonto kaudu. Taotluste esitamise juhistes on märgitud eeldatav tagasiside andmise kuupäev.

| a) | Pärast vastastikuse eksperdihinnangu andmist kaheetapilise hindamise esimeses etapis antakse tagasisidet järgmiselt. | Neid, kelle taotletav projekt loetakse abikõlbmatuks, teavitatakse sellise otsuse põhjustest. Abikõlbmatute projektide taotlusi ei hinnata. |
| --- | --- | --- |

a)

Pärast vastastikuse eksperdihinnangu andmist kaheetapilise hindamise esimeses etapis antakse tagasisidet järgmiselt.

Neid, kelle taotletav projekt loetakse abikõlbmatuks, teavitatakse sellise otsuse põhjustest. Abikõlbmatute projektide taotlusi ei hinnata.

| | Neile, kelle taotletav projekt ei pääse edasi järgmisse etappi, antakse tagasisidet vastastikuse eksperdihinnangu kohta aruande kujul. |
| --- | --- |

Neile, kelle taotletav projekt ei pääse edasi järgmisse etappi, antakse tagasisidet vastastikuse eksperdihinnangu kohta aruande kujul.

| | Lõpuks saadetakse teade neile, kelle taotletav projekt pääseb edasi järgmisse etappi, ja neid võidakse kutsuda intervjuule. |
| --- | --- |

Lõpuks saadetakse teade neile, kelle taotletav projekt pääseb edasi järgmisse etappi, ja neid võidakse kutsuda intervjuule.

| b) | Pärast esimese etapi vastastikuse eksperdihinnangu andmist kaheetapilises esitamismenetluses antakse tagasisidet järgmiselt. | Neid, kelle taotletav projekt loetakse abikõlbmatuks, teavitatakse sellise otsuse põhjustest. Abikõlbmatute projektide taotlusi ei hinnata. |
| --- | --- | --- |

b)

Pärast esimese etapi vastastikuse eksperdihinnangu andmist kaheetapilises esitamismenetluses antakse tagasisidet järgmiselt.

Neid, kelle taotletav projekt loetakse abikõlbmatuks, teavitatakse sellise otsuse põhjustest. Abikõlbmatute projektide taotlusi ei hinnata.

| | Neile, kelle taotletav projekt ei pääse edasi järgmisse etappi, antakse tagasisidet vastastikuse eksperdihinnangu kohta aruande kujul. |
| --- | --- |

Neile, kelle taotletav projekt ei pääse edasi järgmisse etappi, antakse tagasisidet vastastikuse eksperdihinnangu kohta aruande kujul.

| | Lõpuks palutakse neil, kelle taotletav projekt pääseb järgmisse etappi, esitada taotlus teise etapi jaoks ja nad võidakse kutsuda intervjuule. |
| --- | --- |

Lõpuks palutakse neil, kelle taotletav projekt pääseb järgmisse etappi, esitada taotlus teise etapi jaoks ja nad võidakse kutsuda intervjuule.

| c) | Pärast teise vastastikuse eksperdihinnangu andmist juhtudel a) ja b) ning pärast vastastikuse eksperdihinnangu andmist taotluse ühekordse esitamise ja üheetapilise hindamise korral antakse tagasisidet järgmiselt. | Neid, kelle taotletav projekt loetakse abikõlbmatuks, teavitatakse sellise otsuse põhjustest. Abikõlbmatute projektide taotlusi ei hinnata. |
| --- | --- | --- |

c)

Pärast teise vastastikuse eksperdihinnangu andmist juhtudel a) ja b) ning pärast vastastikuse eksperdihinnangu andmist taotluse ühekordse esitamise ja üheetapilise hindamise korral antakse tagasisidet järgmiselt.

Neid, kelle taotletav projekt loetakse abikõlbmatuks, teavitatakse sellise otsuse põhjustest. Abikõlbmatute projektide taotlusi ei hinnata.

| | Nii üles- kui allapoole kvaliteedikünnist jäävate projektide puhul antakse tagasisidet vastastikuse eksperdihinnangu kohta aruande kujul. |
| --- | --- |

Nii üles- kui allapoole kvaliteedikünnist jäävate projektide puhul antakse tagasisidet vastastikuse eksperdihinnangu kohta aruande kujul.

| | Aruanne kajastab vastastikuse eksperdihinnangu tulemust ja sisaldab nõuetekohaselt märkusi ning üldist ja/või üksikute kriteeriumidega seotud punktisummat. Edasipääsenud projektide puhul märgitakse aruandesse vajaduse korral soovitused maksimaalse antava toetussumma kohta ja muud asjakohased soovitused projekti teostamise kohta ja/või ettepanekud meetodite ja töökava parandamise kohta. |
| --- | --- |

Aruanne kajastab vastastikuse eksperdihinnangu tulemust ja sisaldab nõuetekohaselt märkusi ning üldist ja/või üksikute kriteeriumidega seotud punktisummat. Edasipääsenud projektide puhul märgitakse aruandesse vajaduse korral soovitused maksimaalse antava toetussumma kohta ja muud asjakohased soovitused projekti teostamise kohta ja/või ettepanekud meetodite ja töökava parandamise kohta.

| | Taotluste puhul, mis on tagasi lükatud kvaliteedikünnisest allapoole jäämise tõttu, võivad aruandes sisalduvad märkused olla täielikud üksnes nende kriteeriumide osas, mida on uuritud kuni selle kriteeriumini, mille puhul künnis jäi saavutamata. |
| --- | --- |

Taotluste puhul, mis on tagasi lükatud kvaliteedikünnisest allapoole jäämise tõttu, võivad aruandes sisalduvad märkused olla täielikud üksnes nende kriteeriumide osas, mida on uuritud kuni selle kriteeriumini, mille puhul künnis jäi saavutamata.

| | Neid, kelle taotlus on tagasi lükatud eetilistel või julgeolekukaalutlustel, teavitatakse sellise otsuse põhjustest. |
| --- | --- |

Neid, kelle taotlus on tagasi lükatud eetilistel või julgeolekukaalutlustel, teavitatakse sellise otsuse põhjustest.

3.1.9.   Abistamis- ja vaidlustusmenetlus

ERCEA annab teavet korra kohta, mida juhtivteadlased ja/või õigussubjektist taotlejad peavad järgima küsimuste või vaidlustustaotluste (29) esitamisel ERC konkursiga seotud vastastikuse eksperdihinnangu tulemuse kohta.

Iga küsimus või vaidlustustaotlus peaks sisaldama vähemalt konkursi nimetust, taotluse numbrit (olemasolu korral), taotletava projekti pealkirja ja tekkinud probleemide kirjeldust.

Konkreetse projekti abikõlblikkuse kontrolli ja/või vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessiga seotud küsimuste korral on kehtestud vaidlustusmenetlus, et teatada kõikidest abikõlblikkuse kontrolli tulemuste või taotluse hindamise viisi puudustest, mis tõenäoliselt on kahjulikult mõjutanud otsust projekti rahastamise kohta. Asjaomase juhtumi uurimiseks võib moodustada vaiete läbivaatamise komisjoni. Kui komisjonil tuleb uurida abikõlblikkuse küsimusi, võib ta küsida nõu abikõlblikkuse läbivaatamise komisjonilt (vt punkt 2.2.6). Komisjon moodustatakse nõuetekohase teaduslik-tehnoloogilise ja õigusliku pädevusega töötajatest. Komisjon ise siiski taotlust ei hinda. Olenevalt kaebuse olemusest võib komisjon läbi vaadata sõltumatute ekspertide elulookirjelduse, nende isiklikud märkused ja aruande. Komisjon ei sea kahtluse alla nõuetekohase kvalifikatsiooniga ekspertide hindamiskomisjoni teaduslikku hinnangut.

Läbivaatamise tulemuste alusel soovitab komisjon ERCEA-le meetmeid. Kui komisjon on seisukohal, et kaebuse toetuseks leidub tõendeid, võib ta soovitada sõltumatutel ekspertidel taotlust osaliselt või täielikult uuesti hinnata.

Vaidlustustaotlus tuleb esitada ühe kuu jooksul pärast ERCEA turvaliselt veebipõhiselt meilikontolt tagasiside saatmise kuupäeva vastavalt punktis 3.1.8 sätestatule. Vaidlustusmenetlust on täpsemalt käsitletud taotlemisjuhendis. Vaiete läbivaatamise komisjon ei tegele abikõlbmatute projektide taotlustega.

Kaebuse esitajale saadetakse vastus kolme nädala jooksul pärast vaidlustustaotluste suhtes kohaldatavat eespool nimetatud tähtaega. Kui kõnealuses etapis ei ole võimalik lõplikku vastust anda, teatatakse vastuses, millal see antakse.

3.1.10.   Vastastikuse eksperdihinnangu andmise protsessist aruandmine ja teavitamine

Pärast iga vastastikuse eksperdihinnangu andmist koostab ERCEA aruande ning edastab selle ERC sõltumatule teadusnõukogule ja „Ideede” programmikomiteele. Aruandes antakse statistilist teavet laekunud taotluste (näiteks nende arv, peamised käsitletud teemad, õigussubjektist taotlejate kategooriad ja taotletud eelarve), hindamisprotsessi ja sõltumatute ekspertide kohta.

Teavitamise eesmärgil võib ERCEA pärast hindamisprotsessi lõppu avaldada kõigis asjakohastes massiteabevahendites üldist teavet vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste kohta. Lisaks sellele võib ERCEA avaldada teavet nende hindamise läbinud taotluste kohta, mis ületavad hindamise järel (või kahes etapis hindamise teise etapi järel) kvaliteedikünnise (30) ja mille puhul on taotlejad andnud isikliku nõusoleku konkreetsete andmete avaldamiseks (31).

„Ideede” tööprogrammidega ettenähtud järelevalve, uurimise ja hindamise eesmärgil võib ERCEA-l olla vaja, et esitatud taotlusi töötleksid kolmandad isikud (32) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 nõuetele. Taotlejatel (33) palutakse anda taotluste töötlemiseks vabatahtlik isiklik nõusolek. Isiklikku nõusolekut ei nõuta kohustuslikus korras ja selle annavad taotlejad üksnes vabatahtlikkuse alusel. Isikliku nõusoleku andmisest keeldumine ei mõjuta hindamisprotsessi.

4.   TOETUSE MÄÄRAMISE OTSUS JA TOETUSLEPINGUTE ETTEVALMISTAMINE

Toetuse määrab õigussubjektist taotlejale vastutav volitatud ametiisik ametliku toetuslepinguga olemasoleva eelarve raames ERCEA koostatud lõpliku paremusjärjestuse alusel vastavalt punktile 3.1.7.

Toetusleping sõlmitakse õigussubjektist taotlejaga, kelle suhtes kohaldatakse sisemist finants- ja õigusmenetlust (34) ning kontrollitakse käesolevas jaos nimetatud tingimuste täitmist.

Toetuslepingu ettevalmistamise käigus võib juhtivteadlasel ja õigussubjektist taotlejal paluda esitada täpsemat teavet taotletava projekti ja selle kavandatava juhtimise kohta (35). Juhul kui taotletava projektiga on seotud rohkem kui üks osaleja, võib juhtivteadlasel või õigussubjektist taotlejal paluda hankida selle kohta teavet ja kinnituse teistelt osalejatelt.

Hindamisprotsessi tulemuste põhjal võib mõne taotletava projekti puhul toetuslepingu sõlmimiseks nõuda lisatingimuste (36) täitmist. Sellised tingimused dokumenteeritakse nõuetekohaselt ning lisaks aruandes kajastamisele teavitatakse nendest asjaomast juhtivteadlast ja õigussubjektist taotlejat.

Toetust ei tohi määrata õigussubjektist taotlejale, kes on toetuse määramise ajal ühes finantsmääruse artikli 93 lõikes 1 (pankrot jms), artiklis 94 (valeandmete esitamine jms) ja artikli 96 lõike 2 punktis a (ei lubata osaleda Euroopa Liidu eelarvest rahastatavates hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes) nimetatud olukordadest. Ta peab tõendama, et ükski eespool loetletud olukord tema puhul ei kehti (37).

Vajaduse korral selgitatakse selles etapis täpsemalt ka eetilisi küsimusi. Sel eesmärgil nimetab ERCEA sõltumatud eksperdid, kes osalevad eetikakontrollis (vt B lisa).

Toetuste ettevalmistamine ei hõlma teaduslikku või tehnilist sisu käsitlevaid läbirääkimisi. Seejärel määratakse õigussubjektist taotlejale toetus esitatud taotluse ja pärast vastastikuse eksperdihinnangu andmist soovitatud rahastamismäära alusel ning tingimusel, et õigussubjektist taotleja ja juhtivteadlane sõlmivad lepingu.

Kui juhtivteadlase ja õigussubjektist taotlejaga on võimatu kokkulepet saavutada või kui neist üks või mõlemad ei ole kehtestatud mõistliku tähtaja jooksul allkirjastanud mõnda nõutavad lisalepingut, võib toetuse andmise ettevalmistamise lõpetada.

Reservnimekirjas olevate projektide toetuslepingute ettevalmistamist võib alustada siis, kui on selge, et on olemas piisav eelarve ühe või mitme sellise projekti rahastamiseks. Sõltuvalt eelarvevahendite olemasolust alustatakse paremuselt esimese projekti toetuste ettevalmistamisest ja jätkatakse lõpliku paremusjärjestuse alusel alanevas suunas.

5.   LISAD

5.1.   A lisa. Taotluse paberkandjal esitamise kord

Erandjuhtudel, kui taotlejal puudub igasugune võimalus juurdepääsuks elektroonilisele taotluste esitamise süsteemile ja kui seda on võimatu korraldada, võib ta paluda ERCEA-lt luba esitada projekt paberkandjal. Sellise loa taotlus, milles tuleb põhjalikult selgitada juhtumi asjaolusid, peab ERCEA-le laekuma hiljemalt kuu enne konkursi lõpptähtaega.

Projektitaotluse paberkandjal esitamise loa taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Research Council Executive Agency |
| --- |
| Head of „Scientific Management Department” |
| COV2 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Research Council Executive Agency

Head of „Scientific Management Department”

COV2

1049 Brussels

BELGIUM

ERCEA vastab taotlusele viie tööpäeva jooksul pärast taotluse laekumist. Erandi tegemise korral saadab ERCEA asjaomasele taotlejale projekti taotlusankeedid paberkandjal.

Kui tulenevalt teatava konkursi erijoontest loetakse projektitaotluste veebipõhist esitamist üldiselt ebasobivaks, võib ERCEA juba alguses otsustada võtta vastu pabertaotlusi. Sel juhul märgitakse see võimalus ära konkursikutses ja paberkandjal taotlusankeedid tehakse üldiselt kättesaadavaks.

Kui taotluse paberkandjal esitamine on vastavalt eespool kirjeldatule kas konkreetse või üldise erandina lubatud, võib pabertaotlust sisaldava saadetise kohale toimetada tavaposti teel, erakulleri kaudu või isiklikult. Teisaldataval elektroonilisel andmekandjal (nt CD-ROM või muu sarnane elektrooniline seade), e-posti või faksi teel esitatud taotlusi ei võeta arvesse. Pabertaotlused tuleb esitada ühes saadetises. Kui taotleja soovib teha taotlusse muudatusi või esitada lisateavet, peab ta selgelt osutama, millist taotluse osa on muudetud, kusjuures muudetud või lisatud osad tuleb esitada ja need peavad laekuma enne konkursi tähtaja lõppu. Pärast konkursi lõpptähtaega saabunud lisateavet või muudatusi ei võeta arvesse ega hinnata.

Posti teel või kulleriga saadetud taotluse saatmiskuupäeva tõendiks on postitempel või vastuvõtukviitung. ERCEA (38) võib taotlusi sisaldavad saadetised saabumisel avada, et registreerida halduslikud üksikasjad andmebaasis ja et ta saaks saata teate kättesaamise kohta.

5.2.   B lisa. Eetikakontrolli kord

Sissejuhatus

Seitsmenda raamprogrammi artikli 6 ja osalemiseeskirjade artikli 15 rakendamise eesmärgil hõlmab hindamismenetlus taotlustega seotud eetikaküsimuste esialgset kindlakstegemist, millele järgneb eetikaküsimusi tekitavate taotluste väljasõelumine. Vajaduse korral võib taotluste eetikakontroll vastavalt kehtestatud eeskirjadele toimuda pärast eetikaküsimuste väljasõelumist ja enne ERCEA valikuotsuste tegemist. Eetikaküsimuste väljasõelumist ja eetikakontrolli (mida käesolevas lisas nimetatakse ühiselt eetikakontrolliks) teostavad asjaomast eetilist pädevust omavad sõltumatud eksperdid.

Eetikakontrolli eesmärk on tagada, et Euroopa Liit ei toetaks teadustegevust, mis on vastuolus eetika aluspõhimõtetega, mis on kehtestatud asjaomastes ELi eeskirjades, ja uurida, kas teadusuuring on kooskõlas seitsmenda raamprogrammiga seotud otsustes ja eriprogrammis „Ideed” sätestatud teadustöö eetika eeskirjadega. Praegu ja edaspidi võetakse arvesse teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma arvamusi.

Taotlused

Kui see on asjakohane ja/või konkursikutses nõutav, sisaldavad taotlused eetiliste küsimuste osa, kus:

| — | kirjeldatakse kavandatava teadustöö võimalikke eetilisi aspekte seoses selle eesmärkide, meetodite ja selle tulemuste võimalike mõjudega; |
| --- | --- |

—

kirjeldatakse kavandatava teadustöö võimalikke eetilisi aspekte seoses selle eesmärkide, meetodite ja selle tulemuste võimalike mõjudega;

| — | põhjendatakse teadusprojekti kava eetilisest vaatepunktist; |
| --- | --- |

—

põhjendatakse teadusprojekti kava eetilisest vaatepunktist;

| — | selgitatakse, kuidas tööprogrammis esitatud eetilisi nõudeid täidetakse; |
| --- | --- |

—

selgitatakse, kuidas tööprogrammis esitatud eetilisi nõudeid täidetakse;

| — | märgitakse, kuidas vastab taotlus selle liikmesriigi õiguslikele ja eetilistele nõuetele, kus teadustööd kavatsetakse teostada; |
| --- | --- |

—

märgitakse, kuidas vastab taotlus selle liikmesriigi õiguslikele ja eetilistele nõuetele, kus teadustööd kavatsetakse teostada;

| — | osutatakse ajavahemikule, mille jooksul taotletakse mõnelt liikmesriigi asjaomaselt ametiasutuselt (näiteks andmekaitseasutus, kliiniliste uuringute eest vastutav asutus vms) arvamust ja/või heakskiitu. |
| --- | --- |

—

osutatakse ajavahemikule, mille jooksul taotletakse mõnelt liikmesriigi asjaomaselt ametiasutuselt (näiteks andmekaitseasutus, kliiniliste uuringute eest vastutav asutus vms) arvamust ja/või heakskiitu.

Sel eesmärgil tuleb taotlejatel täita taotlemisjuhendisse lisatud eetiliste küsimuste tabel.

ERCEA võib taotlejaga protsessi käigus igal ajal ühendust võtta, et paluda eetikaküsimustega seotud lisateavet.

Üldine menetluskord

Eetikaküsimuste väljasõelumise kord ja eetikakontrollikomisjonide töö korraldus

Taotluste sisemine eelsõelumine

ERCEA eetikarühm vaatab eelnevalt läbi kõik toetuse saamiseks soovitatud taotlused, et teha kindlaks need projektid, mis ei tekita mingeid eetilisi küsimusi ja mille võib esitada toetuse saamiseks ilma sõltumatuid eksperte kaasamata. Kõik ülejäänud taotlused läbivad täiendava eetikakontrolli. See toimub eetikaküsimuste tabeli ja taotlejate esitatud taotluste alusel.

Esitamine eetikaküsimuste sõelumiskomisjonile

Kõik taotlused, mis eelsõelumise käigus on loetud eetilisi küsimusi tekitavateks, esitatakse eetikaküsimuste sõelumiskomisjonile, mis koosneb asjakohase eetilise pädevusega sõltumatutest ekspertidest.

Selle komisjoni eksperdid teevad kindlaks taotlused, milles eetilised küsimused on rahuldavalt lahendatud, taotlused, mille võib heaks kiita, sest nende kohta on liikmesriigi tasandil antud piisav dokumentaalne teave ja/või heakskiit, ning taotlused, mis nõuavad tekkinud eetiliste küsimuste olulisuse tõttu lisatähelepanu ja mis peavad läbima eetikakontrolli (39).

Iga sõelumise läbinud taotluse kohta koostavad ja allkirjastavad eksperdid eetikaküsimuste sõelumisaruande, mis sisaldab nõuete osa. Nendest nõuetest saavad lepingulised kohustused.

Esitamine eetikakontrollikomisjonile

Eetikaküsimuste sõelumise käigus kindlaks tehtud olulisi eetikaküsimusi tekitavad projektid edastatakse eetikakontrollikomisjonile. Sellised teemad, nagu teaduslikud katsed inimestega, (40) inimembrüote ja inimese embrüonaalsete tüvirakkude ning primaatide uurimine, (41) esitatakse automaatselt eetikakontrolliks.

Eetikakontrollikomisjon kontrollib projektiga seoses tekkinud eetikaküsimusi ja teeb kindlaks täitmisele kuuluvad eetilised nõuded. Selles etapis võib eetikakontrollikomisjon kindlaks teha projektid, mis tekitavad tõsiseid eetikaprobleeme, mis võivad viia vastava projekti taotluse kõrvaldamiseni toetuse määramise protsessist.

Eetikaküsimuste sõelumiskomisjoni ja eetikakontrollikomisjoni koosseis

Eetikakomisjonid koosnevad sõltumatutest ekspertidest, kes esindavad eri teadusharusid, nagu õigusteadus, sotsioloogia, psühholoogia, filosoofia ja eetika, meditsiin, molekulaarbioloogia, keemia, füüsika, tehnilised uuringud ja veterinaarteadused, kusjuures valitseb põhjendatud tasakaal teadlastest ja mitteteadlastest liikmete vahel.

Komisjoni poolt seitsmenda raamprogrammi jaoks määratud ja valitud või sõltumatu teadusnõukogu määratud ekspertide seast valib ja nimetab ERCEA eetikaküsimustes piisavalt kvalifitseeritud eksperdid. Eetikakomisjonid on geograafiliselt ja sooliselt tasakaalus ja nende koosseis sõltub ka kontrollitavate projektide olemusest. Eetilise heakskiidu andmise menetluses kasutatakse eetikaekspertide nimetamisel sõltumatute ekspertide töölevõtu käskkirja näidist, mille on kiitnud heaks Euroopa Komisjon.

Eetikakomisjoni koosolekutele võib kutsuda kodanikuühiskonna esindajaid.

Eetikakontroll

Tavaliselt vaatavad sõltumatud eksperdid taotlusi esimeses etapis läbi kaughindamise teel. Teises etapis arutatakse taotlusi nõuetekohaselt nimetatud eetikakontrollikomisjonis, et võtta vastu otsus konsensuse alusel.

Eetikakontrollikomisjon koostab eetikakontrolli aruande. See aruanne sisaldab nimekirja eetikaküsimustest, aruannet küsimuste lahendamise kohta juhtivteadlaste ja nende töörühmade poolt ning eetikakontrollikomisjoni nõudeid ja soovitusi. Aruandele kirjutavad alla eetikakontrollikomisjoni eksperdid. Kui konsensust ei saavutata, kajastab aruanne eetikakontrollikomisjoni ekspertide enamuse arvamust.

Eetikaküsimuste sõelumis- ja eetikakontrolliaruanne

Juhtivteadlasi ja õigussubjektist asutusi teavitatakse eetikakontrolli tulemusest kas eetikaküsimuste sõelumis- või eetikakontrolliaruande kaudu, avaldamata sealjuures ekspertide isikut.

Projektide rahastamise otsuses võetakse arvesse eetikakontrolli tulemusi. See võib tingida muudatused toetuslepingus ja selle lisades või äärmuslikel juhtudel toetuslepingu ettevalmistamise lõpetamise.

Liikmesriikide heakskiit ja pädeva eetikakomitee arvamus

ERCEA teeb enne toetuslepingu allkirjastamist kindlaks, et taotleja on saanud liikmesriigi ametiasutuselt asjakohase heakskiidu ja/või pädevalt eetikakomiteelt pooldava arvamuse. Kui enne toetuslepingu kehtimise algust ei ole liikmesriigi ametiasutuse heakskiitu ja/või kohaliku eetikakomitee toetavat arvamust saadud, lisatakse toetuslepingusse eritingimus, mille kohaselt peab asjaomase heakskiidu või arvamuse saama enne vastava uurimistöö algust.

Eetika-alased järelmeetmed ja auditeerimine

Taotlused, mis läbivad eetikaküsimuste sõelumise ja/või eetikakontrolli, võivad eksperdid tähistada taotlustena, mille puhul on vajalik eetika-alased järelmeetmed ja auditeerimine. Järelmeetmed võtavad ja auditeerimise teostavad eetikaküsimustele spetsialiseerunud eksperdid mitte varem kui taotletava projekti esimese finantsaruandlusperioodi tähtajal. Järelmeetmete ja auditeerimise eesmärk on aidata toetuse saajatel lahendada seoses nende tööga tekkivaid eetikaküsimusi ja võtta vajaduse korral parandusmeetmeid.

Äärmuslikel juhtudel võib järelmeetmete ja auditeerimise protsess viia selleni, et ERCEA-l soovitatakse toetusleping lõpetada. Eetika-alaste järelmeetmete ja auditeerimise menetluse korraldamise ja rakendamise eest vastutab Euroopa Komisjoni (teadusuuringute peadirektoraadi) eetikakontrolli osakond.

Inimese embrüonaalsete tüvirakkudega seotud teadustegevuse erimenetluskord
   (42)

Inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamisega seotud taotluste hindamisel ja valimisel ning enne asjaomase toetuslepingu ettevalmistamist kohaldab ERCEA järgmist menetlust.

Üldine teadusliku vastastikuse eksperdihinnangu andmine eespool 3. jaos kirjeldatud viisil. Lisaks sellele hindavad vastastikust eksperdihinnangut andvad sõltumatud eksperdid järgmist:

| — | kas taotletav projekt täidab olulisi eesmärke teaduse edasiarendamisel Euroopa alusuuringutes või meditsiiniliste teadmiste täiendamisel inimeste heaks kasutatavate diagnostiliste, ennetavate või ravimeetodite arendamiseks; |
| --- | --- |

—

kas taotletav projekt täidab olulisi eesmärke teaduse edasiarendamisel Euroopa alusuuringutes või meditsiiniliste teadmiste täiendamisel inimeste heaks kasutatavate diagnostiliste, ennetavate või ravimeetodite arendamiseks;

| — | kas inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamine on taotletavas projektis püstitatud teaduslike eesmärkide saavutamiseks vajalik. Eelkõige peab taotleja tõendama, et asjakohased tunnustatud alternatiivid (eelkõige muudest allikatest pärinevate või muu päritoluga tüvirakud) ei ole projekti eeldatavate eesmärkide saavutamiseks sobivad ja/või kättesaadavad. Viimane säte ei kehti nende teadusuuringute kohta, mille käigus võrreldakse inimese embrüonaalseid tüvirakke inimese muude tüvirakkudega. |
| --- | --- |

—

kas inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamine on taotletavas projektis püstitatud teaduslike eesmärkide saavutamiseks vajalik. Eelkõige peab taotleja tõendama, et asjakohased tunnustatud alternatiivid (eelkõige muudest allikatest pärinevate või muu päritoluga tüvirakud) ei ole projekti eeldatavate eesmärkide saavutamiseks sobivad ja/või kättesaadavad. Viimane säte ei kehti nende teadusuuringute kohta, mille käigus võrreldakse inimese embrüonaalseid tüvirakke inimese muude tüvirakkudega.

Eetikakontrolli kord

Inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamisega seotud, rahastamiseks soovitatud teadusprojektid esitatakse Euroopa Komisjonile (teadusuuringute peadirektoraadile) eetikakontrolliks. Seitsmenda raamprogrammi all esitatud, inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamisega seotud projekte käsitlevate taotluste suhtes kohaldatavat eetikakontrolli korda on käsitletud komisjoni heakskiidetud töölevõtu käskkirja näidistes.

Liikmesriikide heakskiit ja pädeva eetikakomitee arvamus

ERCEA teeb enne toetuslepingu allkirjastamist kindlaks, et taotleja on saanud liikmesriigi pädevalt kohalikult või riiklikult ametiasutuselt asjakohase heakskiidu.

Kui enne toetuslepingu kavandatavat algust ei ole liikmesriigi ametiasutuse heakskiitu ja/või kohaliku eetikakomitee toetavat arvamust võimalik saada, võib toetuslepingu sõlmida, kui sinna lisatakse eritingimus, mille kohaselt peab asjaomase heakskiidu või arvamuse saama enne vastava uurimistegevuse algust.

Toetuslepingu ettevalmistamisel võetakse arvesse eetikakontrolli tulemusi. See võib tingida muudatusi toetuslepingus esitatud töökirjelduses või teatud juhtudel toetuslepingu ettevalmistamise lõpetamise.

Pärast eetikakontrolli ja kooskõlas nõukogu otsuse 2006/972/EÜ (43) artikli 6 lõikega 9 kohaldatakse inimese embrüonaalsete tüvirakkudega seotud projekte käsitlevate taotluste rahastamise heakskiitmisel ja inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamisega seotud meetmete vastuvõtmisel nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklites 5 ja 7 sätestatud regulatiivkomitee menetlust.

Lisaks sellele soovitab ERCEA juhtivteadlasel tagada asjakohase teabevahetuse inimese embrüonaalsete tüvirakuliinide Euroopa registriga (http://www.hescreg.eu/). Selle eesmärk on kindlustada läbipaistvus seoses kasutatud embrüonaalsete tüvirakuliinidega ja kõnealuste liinidega seotud teabe laialdane levik.

5.3.   C lisa. Intervjuule kutsutud juhtivteadlaste sõidu- ja majutuskulude hüvitamise ning päevaraha maksmise eeskirjad
   (44)

Artikkel 1

1.   Käesolevaid eeskirju kohaldatakse:eest:

| a) | ERCEA poolt intervjuule kutsutud isikute suhtes vastavalt punktile 3.1.6.1; |
| --- | --- |

a)

ERCEA poolt intervjuule kutsutud isikute suhtes vastavalt punktile 3.1.6.1;

| b) | isikute suhtes, kes vastutavad ERCEA poolt intervjuule kutsutud puudega isiku saatmise. |
| --- | --- |

b)

isikute suhtes, kes vastutavad ERCEA poolt intervjuule kutsutud puudega isiku saatmise.

2.   Ülesanneteks volitatud ametnikud püüavad eelkõige tagada, et intervjuud korraldataks viisil, mis võimaldab intervjueeritavatel kasutada kõige soodsamaid reisihindu.

Maksete eest vastutavad ametnikud peavad eriti hoolikalt kontrollima ebatavaliselt kalliste lendude hüvitamise taotlusi. Neil on õigus teostada vajalikku kontrolli ja paluda intervjueeritavatelt sel eesmärgil vajalikke tõendeid. Samuti on neil põhjendatud juhtudel õigus vähendada hüvitist määrani, mis harilikult kehtivad tavalise reisi suhtes intervjueeritava lähtekohast intervjuupaika.

3.   Kui artiklis 3 sätestatud hüvitis on puudega intervjueeritava kõiki tema puude või teda saatva isikuga seotud kulusid arvesse võttes selgelt ebapiisav, hüvitatakse kulud vastutava volitatud ametiisiku palvel tõendavate dokumentide esitamisel.

4.   ERCEA ei vastuta intervjuule kutsutud isikutele või puudega intervjueeritavaid saatvatele isikutele reisil intervjuu toimumise kohta või seal viibimise ajal tekkinud materiaalse, mittemateriaalse või füüsilise kahju eest, välja arvatud juhul, kui sellist kahju saab ERCEAga otseselt seostada.

Eelkõige need intervjuule kutsutud isikud, kes kasutavad intervjuukohta reisimiseks oma transpordivahendit, vastutavad täielikult õnnetuse eest, mille nad võivad põhjustada.

Artikkel 2

1.   Kõigil intervjueeritavatel on õigus saada reisimisel kutses nimetatud lähtekohast (töökoha või kodune aadress) intervjuu toimumise kohta tehtud kulutuste eest hüvitist, kasutades vastavalt vahemaale kõige asjakohasemat transpordivahendit. Üldiselt on selleks alla 400 km pikkuse reisi korral (üks suund, vastavalt ametlikule vahemaale raudteemarsruudil) rongireis esimeses klassis ja üle 400 km pikkuse vahemaa korral lennureis turistiklassis.

Kui lennureis kestab ilma vahepeatusteta 4 tundi või kauem, hüvitatakse äriklassi pileti maksumus.

2.   Isikliku autoga reisimise kulud hüvitatakse samade määrade alusel nagu esimese klassi rongipilet.

3.   Kui marsruudil puudub raudteeühendus, hüvitatakse isikliku autoga reisimine vastavalt määrale 0,22 eurot kilomeetri kohta.

4.   Lähtekohas (või lähtelennujaamas) tehtud takso- või parkimiskulutusi ei hüvitata.

Artikkel 3

1.   Iga intervjuupäeva kohta makstakse kindlasummalist päevaraha, et katta kõik intervjuukohas tekkivad kulud, sealhulgas näiteks söögi ja kohaliku transpordi (buss, tramm, metroo, takso, parkimine, kiirteemaksud jne) kulud ning reisi- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

2.   Päevaraha suurus on 92 eurot.

3.   Kui kutses nimetatud lähtekoht asub intervjuu toimumise kohast 100 või vähem kui 100 km kaugusel, vähendatakse päevaraha suurust 50 % võrra.

4.   Intervjueeritavatel, kes peavad veetma ühe või mitu ööd intervjuu toimumise kohas, sest intervjuu ajad ei sobitu lennu- või rongiaegadega, (45) on õigus ka majutustoetusele. Majutustoetuse suurus on 100 eurot öö kohta. Ööde arv ei tohi ületada intervjueerimise päevade arvu + 1 päev.

5.   Erandkorras võib maksta täiendavat majutustoetust ja/või päevaraha, kui viibimisaja pikendamine võimaldab intervjueeritaval saada seoses transpordiga hinnasoodustust, mis ületab nimetatud toetuste summa.

Artikkel 4

1.   Hüvitist maksab ERCEA intervjueeritava poolt nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud hüvitistaotluse esitamisel, kusjuures taotlusele peab alla kirjutama ka ERCEA ametnik, kes vastutab intervjueeritava kohaloleku tõendamise eest.

Hüvitistaotlusele allakirjutamisega kinnitavad intervjueeritavad ausõnaga, et esitatud reisikulusid ja/või toetusi ei hüvita sama reisi või sama aja eest mõni teine Euroopa Liidu institutsioon, organisatsioon või isik ja et nende taotlus vastab tegelikele kuludele. Eeskirjade eiramine ja/või valeandmete esitamine toob kaasa halduskaristuste kohaldamise vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 265a lõikele 3.

2.   Reisikulude hüvitamiseks tuleb hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul pärast viimast intervjuupäeva esitada järgmised tõendavad originaaldokumendid: piletid ja arved või interneti teel tehtud broneeringute korral elektroonilise broneeringu väljatrükk ja pardakaardid lennu sihtkohta. Esitatud dokumentidel peab kajastuma kasutatud reisijaklass, reisi aeg ja makstud summa.

Juhul kui intervjueeritav ei suuda esitada asjakohast põhjendust, mille kiidab põhjendatud otsuse alusel heaks vastutav volitatud ametiisik, vabastab käesoleva lõigu sätete täitmatajätmine ERCEA igasugusest kohustusest hüvitada reisikulud või maksta päevaraha või majutustoetust.

3.   ERCEA hüvitab intervjueeritava kulud finantsmääruse rakenduseeskirjades sätestatud ajavahemiku jooksul.

4.   Reisikulud hüvitatakse eurodes võimaluse korral intervjuu päeval kehtiva vahetuskursi alusel.

5.   Päevaraha ja vajaduse korral majutustoetus makstakse välja eurodes intervjuu päeval kehtiva kindla summa ulatuses. Päevaraha ja majutustoetuse suurust võib kohandada vastavalt elukalliduse muutumisele Brüsselis.

6.   Kõik reisi- ja majutuskulude hüvitamise ja/või päevaraha maksed kantakse ühele ja samale pangakontole.

7.   Volitatud ametiisik võib põhjendatud otsuse alusel ja tõendavate dokumentide esitamise korral lubada hüvitada kulutused, mida intervjueeritav on pidanud tegema seoses talle kirjalikult esitatud erijuhistega.

5.4.   D lisa. Julgeolekuküsimused. Tundlikud ERC meetmed

A.   Sissejuhatus

Julgeolekuga seotud teadustegevuse suhtes kohaldatakse erimenetlust tulenevalt käsitletavate teemade tundlikkusest ja võimekuses esinevatest puudujääkidest, mis tuleb kõrvaldada, et kaitsta Euroopa kodanikke. ERC tundlikeks peetavad meetmed salastatakse (46).

Seda menetlust käsitletakse allpool. Menetlust kohaldatakse ERC meetmete suhtes juhul, kui tegeletakse tundlike julgeolekuteemadega.

B.   Võimalike salastatud ERC meetmete kindlakstegemine

ERC tundlik julgeolekumeede on meede, mille raames tuleb käidelda salastatud teavet.

Taotlus tähistatakse julgeolekukaalutluse märkega järgmistel juhtudel:

| — | taotleja kinnitusel on tegemist tundliku projektiga; |
| --- | --- |

—

taotleja kinnitusel on tegemist tundliku projektiga;

| — | ERCEA või ekspertidest hindajad teevad kindlaks ühe järgmistest asjaoludest või kahtlustavad selle olemasolu:






  — | salastatud teavet kasutatakse või võidakse kasutada taustteabena; |
| --- | --- | --- |

—

ERCEA või ekspertidest hindajad teevad kindlaks ühe järgmistest asjaoludest või kahtlustavad selle olemasolu:

—

salastatud teavet kasutatakse või võidakse kasutada taustteabena;

| — | osa eelteabest kavatsetakse salastada. |
| --- | --- |

—

osa eelteabest kavatsetakse salastada.

Kui taotlusele lisatakse julgeolekukaalutluste märge, kontrollitakse täpsemalt kavandatava töö asjaolusid vastavalt allpool punktis C kirjeldatud korrale.

Kui asjaomastes taotluste esitamise juhistes seda nõutakse, tuleb taotluses vajaduse korral selgitada ERC meetme teostamiseks vajalikku taustteavet ja salastatud eelteavet, mis meetmega kaasneb. Kui taotlus sisaldab salastatud teavet (taust- ja/või eelteave), tuleb taotlusele lisada julgeolekuaspekte käsitlev dokument (47) ja selle lisana salastatuse kategooriate määramise juhend (48).

Salastatuse kategooriate määramise juhendis käsitletakse järgmist:

| — | taust- ja eelteabe salastatuse aste; |
| --- | --- |

—

taust- ja eelteabe salastatuse aste;

| — | osalejate juurdepääs teabele. |
| --- | --- |

—

osalejate juurdepääs teabele.

Lisaks sellele nõutakse järgmisi dokumente:

| — | ettevõtte julgeolekukontrolli otsuse (või selle taotluse) koopia. Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraat kontrollib ettevõtte julgeolekukontrolli otsuse kehtivust asjakohase ametliku kanali kaudu riigisiseste julgeolekuasutuste kaasabil; |
| --- | --- |

—

ettevõtte julgeolekukontrolli otsuse (või selle taotluse) koopia. Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraat kontrollib ettevõtte julgeolekukontrolli otsuse kehtivust asjakohase ametliku kanali kaudu riigisiseste julgeolekuasutuste kaasabil;

| — | asjaomase julgeolekuasutuse ametlik kirjalik luba kasutada salastatud taustteavet. |
| --- | --- |

—

asjaomase julgeolekuasutuse ametlik kirjalik luba kasutada salastatud taustteavet.

Ka julgeolekuaspekte käsitlevaid dokumente, millele on lisatud salastatuse kategooriate määramise juhend, kontrollitakse vastavalt allpool kirjeldatud kontrollimenetlusele.

C.   Võimalike salastatud ERC meetmete kontroll

Pärast taotluste teaduslikku hindamist seatakse need vastavalt hindamistulemustele paremusjärjestusse. ERCEA koostab edasipääsenud projektide nimekirja, mis sisaldab võimaliku toetuse saamiseks soovitatavate projektide taotlusi, st taotlusi, mida ei ole tagasi lükatud ja milles käsitletava projekti jaoks on toetused olemas, ning reservnimekirja(d).

Kõik julgeolekukaalutluste märget omavad ERC meetmed edasipääsenud projektide nimekirjas ja reservnimekirja(de)s läbivad kontrolli. Selle teostab selleks moodustatud allkomitee – julgeolekukontrollikomitee.

Selle komitee koosseisu kuuluvad liikmesriikide esindajad, kes on määratud tihedas koostöös liikmesriikide pädevate julgeolekuasutustega ja keda vajaduse korral toetavad asjaomas(t)e programmikomitee(de) esindajad, kusjuures esindatud on taotluste esitajate riigid. Kõnealust komiteed juhib Euroopa Komisjoni esindaja.

Komitee teeb kindlaks, kas taotlejad võtavad kõiki julgeolekuaspekte nõuetekohaselt arvesse. Taotlusi vaatavad läbi komiteeliikmed, kes on pärit samadest riikidest, kust taotluste esitajad.

Selle protsessi tulemusel peaksid asjaomaste liikmesriikide esindajad jõudma ühisele seisukohale, misjärel antakse üks järgmistest soovitustest:

| — | salastamine ei ole vajalik: võib alustada ERC toetuslepingute ettevalmistamisega (ehkki vajaduse korral võidakse esitada ettevalmistamisega seotud soovitusi); |
| --- | --- |

—

salastamine ei ole vajalik: võib alustada ERC toetuslepingute ettevalmistamisega (ehkki vajaduse korral võidakse esitada ettevalmistamisega seotud soovitusi);

| — | salastamine on vajalik: ERC toetuslepingu ettevalmistamiseks antakse konkreetsed soovitused toetuslepingu raames täidetavate tingimustena. ERC meetmest saab salastatud meede (49) ning ELi salastatud teave ERC meetme puhul kasutatava/loodava teabe kõrgeimal salastatuse astmel vastavalt julgeolekuaspekte käsitlevale dokumendile ja sellele lisatud salastatuse kategooriate määramise juhendile; |
| --- | --- |

—

salastamine on vajalik: ERC toetuslepingu ettevalmistamiseks antakse konkreetsed soovitused toetuslepingu raames täidetavate tingimustena. ERC meetmest saab salastatud meede (49) ning ELi salastatud teave ERC meetme puhul kasutatava/loodava teabe kõrgeimal salastatuse astmel vastavalt julgeolekuaspekte käsitlevale dokumendile ja sellele lisatud salastatuse kategooriate määramise juhendile;

| — | taotletav projekt on rahastamiseks liiga tundlik, sest taotlejatel puuduvad salastatud teabe nõuetekohaseks käitlemiseks asjakohane kogemus, oskused või load. Sellisel juhul võib taotluse tagasi lükata. Kui seda tehakse, peab ERCEA selgitama tagasilükkamise põhjuseid, välja arvatud juhul, kui need põhjused ise on salastatud. |
| --- | --- |

—

taotletav projekt on rahastamiseks liiga tundlik, sest taotlejatel puuduvad salastatud teabe nõuetekohaseks käitlemiseks asjakohane kogemus, oskused või load. Sellisel juhul võib taotluse tagasi lükata. Kui seda tehakse, peab ERCEA selgitama tagasilükkamise põhjuseid, välja arvatud juhul, kui need põhjused ise on salastatud.

Kõnealuse ühisseisukoha põhjal määratakse kindlaks salastatuse aste. Seejärel kontrollib ERCEA toetuslepingu ettevalmistamise ja rakendamise ajal koostöös kõigi asjaomaste riigisiseste julgeolekuasutustega, kas on kohaldatud kõiki vajalikke menetlusi ja meetmeid, et tagada salastatud teabe käitlemine nõuetekohasel viisil.

D.   Ekspordi- ja transiidiload

Lisaks võib taotletavat projekti lugeda tundlikuks ka juhul, kui salastatusest sõltumata on selle käigus kavas vahetada materjale, mille suhtes kohaldatakse transiidi- või ekspordilube.

Sellisel juhul peavad taotlejad järgima liikmesriikide seadusi ja ELi õigusakte (50). Kui kavandatava töö jaoks on vajalikud ekspordiload (või ELi-sisesed load), peab taotleja selgitama kõnealuse ekspordi- või transiidiloa nõuet ja esitama nimetatud lubade (või loataotluste) koopia.

E.   Rahvusvaheline koostöö

Julgeolekuprobleeme ei saa tagasilükkamise põhjusena esitada taotluste puhul, mis on seotud salastamata ERC meetmetega, mis eeldavad kolmandate riikide asutuste osalemist (51). Erandeid tehakse üksnes juhul, kui:

| — | teema kohta on tööprogrammis öeldud, et see ei ole avatud rahvusvahelisele koostööle. Sel juhul loetakse iga rahvusvahelist koostööd hõlmav projekt abikõlbmatuks; |
| --- | --- |

—

teema kohta on tööprogrammis öeldud, et see ei ole avatud rahvusvahelisele koostööle. Sel juhul loetakse iga rahvusvahelist koostööd hõlmav projekt abikõlbmatuks;

| — | lisatud on julgeolekukaalutluste märge ning sel juhul kontrollitakse taotlust vastavalt eespool kirjeldatud korrale. |
| --- | --- |

—

lisatud on julgeolekukaalutluste märge ning sel juhul kontrollitakse taotlust vastavalt eespool kirjeldatud korrale.

---

(1)  ELT L 57, 24.2.2007, lk 14.

(2)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 243.

(3)  ELT L 9, 12.1.2008, lk 15.

(4)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(5)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(7)  Võimalik erand on koordineerimis- ja toetusmeetmed, millele on viidatud osalemiseeskirjade artiklis 14.

(8)  http://cordis.europa.eu/home_en.html; http://ec.europa.eu/research/participants/portal; http://erc.europa.eu

(9)  Erandkorras võib juhtivteadlane ise olla õigussubjektist taotleja.

(10)  Elektroonilise esitamissüsteemi haldaja võib taotluse esitajaga ühendust võtta taotluse esitamisega seotud tehniliste probleemide selgitamiseks või lahendamiseks.

(11)  Taotluses sisalduva teabe täielikkust hindavad sõltumatud eksperdid. Abikõlblikkuse kontroll hõlmab üksnes taotluse asjaomaste osade ja vormide olemasolu ning nõutavate lisadokumentide kehtivuse kontrolli.

(12)  Tavaliselt hinnatakse taotlusi selle rahastamiskava kriteeriumide alusel, mille jaoks need on esitatud. Siiski võib ERCEA näiteks juhul, kui rahastamiskava valikul on eksitud, otsustada hinnata taotlust mõne teise rahastamiskava kriteeriumide alusel. Seda saab teha üksnes juhul, kui on selge, et taotlus ei vasta või vastab puudulikult algselt valitud rahastamiskavale, ja kui asjaomase konkursi raames on avatud sobivam rahastamiskava.

(13)  Komisjon moodustatakse ERCEA töötajatest ja vajaduse korral teistest Euroopa Komisjoni töötajatest, kellel on vajalikud teadmised õigusküsimustes ja/või infosüsteemidest. Läbivaatamise komisjon uurib taotluse ja selle esitamise asjaolusid ning annab erialast nõu, et toetada otsust selle kohta, kas taotlus tuleks abikõlblikkuskriteeriumide põhjal tagasi lükata või mitte. Läbivaatamise komisjon võib otsustada mõne konkreetse küsimuse selgitamiseks võtta ühendust juhtivteadlase ja õigussubjektist taotlejaga.

(14)  Asjaomaste spetsialiseeritud ELi ametite töötajaid loetakse välisekspertideks.

(15)  Osalemiseeskirjade artikli 17 lõige 2.

(16)  Koordineerimis- ja toetusmeetmetele vastastikuse eksperdihinnangu andjate nimetamiseks ei pruugi olla vajalik, et valiku teeks sõltumatu teadusnõukogu.

(17)  ERCEA volitused põhinevad osalemiseeskirjadel ja/või komisjoni otsusel K(2008) 5694, 8. oktoober 2008.

(18)  Euroopa Liit järgib teaduse valdkonnas soolise tasakaalu ja võrdsete võimaluste põhimõtteid. Selle kinnituseks on komisjoni 19. juuni 2000. aasta otsus 2000/407/EÜ, mis käsitleb naiste ja meeste võrdset esindatust komisjoni asutatud komiteedes ja eksperdirühmades. Ka osalemiseeskirjade artikli 17 lõikes 2 on sätestatud, et „selleks et tagada mõistlik sooline tasakaal, rakendatakse sõltumatute ekspertide rühmade nimetamisel sobivaid meetmeid”.

(19)  Asjaomased taotluse esitamise juhised võimaldavad taotlejal nimetada kuni kolm isikut.

(20)  Põhjused peavad tuginema selgetele põhjendustele, näiteks otsene teadusalane rivaliteet, tööalane vaenulikkus või sarnane olukord, mis võiks mõjutada võimaliku hindaja objektiivsust või selle kahtluse alla seada.

(21)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

(22)  Osalemiseeskirjade artikkel 15.

(23)  Tavaliselt hinnatakse taotlusi selle rahastamiskava kriteeriumide alusel, mille jaoks need on esitatud. Siiski võib ERCEA näiteks juhul, kui rahastamiskava valikul on eksitud, otsustada hinnata taotlust mõne teise rahastamiskava kriteeriumide alusel. Seda saab teha üksnes juhul, kui on selge, et taotlus ei vasta või vastab puudulikult algselt valitud rahastamiskavale ja kui asjaomase konkursi raames on avatud sobivam rahastamiskava.

(24)  Vastavalt osalemiseeskirjade artikli 16 lõikele 1.

(25)  Nende hulgas võib olla ka muude komisjonide liikmeid või retsensente.

(26)  See hõlmab ka komisjoni- või valdkonnaüleseid erialadevahelisi projekte, mida läbi vaatama võib määrata rohkem kui ühe hindamiskomisjoni liikmed või lisaretsensendid.

(27)  Osalemiseeskirjade artikli 15 lõige 2.

(28)  „Eeskirjade eiramine” nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 tähenduses (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

(29)  Vaidlustusmenetlus ei asenda kõikide ERCEA ja Euroopa Komisjoni meetmete suhtes kohaldatavaid tavalisi kanaleid, näiteks komisjoni peasekretariaat heade juhtimistavade rikkumise korral (avalikud suhted); Euroopa Ombudsman haldusomavoli korral; Euroopa Liidu Kohus üksikisikute või õigussubjektidega seotud otsuste korral.

(30)  ERCEA koostatud lõpliku nimekirja alusel vastavalt punktile 3.1.7.

(31)  See võib hõlmata juhtivteadlaste ja õigussubjektist taotlejate nimesid, projekti pealkirja ja akronüümi.

(32)  Koordineerimis- ja toetusmeetmete lepingupartnerid ja/või saajad.

(33)  Juhtivteadlased ja/või korraldavad asutused.

(34)  Sealhulgas vajaduse korral eriprogrammis „Ideed” sätestatud programmikomiteega konsulteerimise menetluse täitmine.

(35)  Vastavalt osalemiseeskirjade artikli 16 lõikele 4 ning komisjoni eeskirjadele, milles käsitletakse nende kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning toimevõime ja finantssuutlikkuse kontrollimist, kes saavad seitsmenda raamprogrammi raames toetust, K(2007) 2466.

(36)  Lisatingimused võivad olla seotud eetilise hinnangu nõuetega.

(37)  Finantsmääruse artikkel 114.

(38)  Või mis tahes tööettevõtja, kes on palgatud haldusteenuste osutamiseks hindamisetapis.

(39)  Teadusuuringute peadirektoraat vastutab järgmiste valdkondade eest: inimese embrüonaalsed tüvirakud, primaadid, inimsekkumine, ning nende kategooriate alla kuuluvad projektid esitatakse teadusuuringute peadirektoraadile automaatselt eetikakontrolliks.

(40)  Näiteks kliinilised uuringud ja elusate inimeste peal kasutatavaid invasiivseid meetodeid (nt koeproovide võtmine) sisaldavad uuringud.

(41)  Nende kategooriate alla kuuluvad projektid esitatakse automaatselt teadusuuringute peadirektoraadile eetikakontrolliks.

(42)  Võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2006. aasta avaldust (ELT L 412, 30.12.2006, lk 42).

(43)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 243.

(44)  ERCEA võib luua elektroonilise taotluste esitamise süsteemi, mida kohaldatakse käesolevate eeskirjade raames hüvitise saamiseks esitatavate paberkandjal vormide ja originaaldokumentide esitamiseks.

(45)  Üldreeglina ei saa intervjueeritavatelt nõuda järgmist: et nad väljuksid lähtekohast või intervjuu toimumise kohast enne kui kell 7.00 (rongijaamast või muu transpordivahendiga) või 8.00 (lennujaamast); et nad saabuksid intervjuu toimumise kohta pärast kella 21.00 (lennujaama) või 22.00 (rongijaama või muu transpordivahendiga); et nad saabuksid lähtekohta pärast kella 23.00 (lennujaama, rongijaama või muu transpordivahendiga).

(46)  Vastavalt komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsusele 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega muudetakse komisjoni kodukorda (EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1) seoses turvasätetega, ja selle hilisematele muudatustele.

(47)  Julgeolekuaspekte käsitlev dokument: „lepingu sõlminud ametiasutuse poolt esitatud konkreetsete lepinguliste tingimuste kogum, mis moodustab sellise salastatud lepingu lahutamatu osa, millega kaasneb juurdepääs ELi salastatud teabele või millega kaasneb sellise teabe loomine, ning millega määratakse kindlaks lepingu julgeolekunõuded või need lepingu osad, mida tuleb julgeoleku kaalutlustel kaitsta,” vastavalt otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom punktile 27.

(48)  Vastavalt otsusele 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom.

(49)  Konfidentsiaalsete andmete käitlemist reguleerivad kõik asjaomased ühenduse õigusaktid, sealhulgas institutsioonide sise-eeskirjad, näiteks otsus 2001/844/EÜ, millega muudetakse komisjoni kodukorda seoses turvasätetega.

(50)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 428/2009, 5. mai 2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (ELT L 134, 29.5.2009, lk 1).

(51)  Kolmas riik on iga riik, mis ei ole ELi liikmesriik ega seitsmenda raamprogrammiga ühinenud riik.

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 11.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 327/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 327/71

---

KOMISJONI OTSUS,

26. aprill 2006,

riigiabi kava C 39/03 (ex NN 119/02) kohta, mida Kreeka rakendas lennuettevõtjate suhtes 11.–14. septembrini 2001 tekkinud kahju hüvitamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1580 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/768/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teatas Kreeka transpordiminister Euroopa Komisjonile 24. septembri 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 26. septembril 2002 numbri TREN (2002) A/66844 all, kavast, millega hüvitatakse lennuettevõtjate kahjud, mis tekkisid 11. septembri 2001. aasta rünnaku tagajärjel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teatas Kreeka transpordiminister Euroopa Komisjonile 24. septembri 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 26. septembril 2002 numbri TREN (2002) A/66844 all, kavast, millega hüvitatakse lennuettevõtjate kahjud, mis tekkisid 11. septembri 2001. aasta rünnaku tagajärjel.

| (2) | Kuna kõnealust kava rakendati enne selle ametlikku heakskiitmist komisjoni poolt, kanti see teatamata abi registrisse numbri NN 119/2002 all. Komisjoni talitused saatsid 28. oktoobril 2002 selle kohta vastavasisulise teate (TREN (2002) D/17401). |
| --- | --- |

(2)

Kuna kõnealust kava rakendati enne selle ametlikku heakskiitmist komisjoni poolt, kanti see teatamata abi registrisse numbri NN 119/2002 all. Komisjoni talitused saatsid 28. oktoobril 2002 selle kohta vastavasisulise teate (TREN (2002) D/17401).

| (3) | Komisjon teavitas 27. mai 2003. aasta kirjas Kreekat oma otsusest algatada seoses kõnealuse abikavaga asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas 27. mai 2003. aasta kirjas Kreekat oma otsusest algatada seoses kõnealuse abikavaga asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.

| (4) | Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abikava kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abikava kohta.

| (5) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt mingeid märkusi kõnealusel teemal. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt mingeid märkusi kõnealusel teemal.

| (6) | Komisjon sai Kreekalt esimesed märkused menetluse algatamise kohta 3. detsembri 2003. aasta kirjas, mis registreeriti 10. detsembril numbri SG (2003) A/12211 all. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai Kreekalt esimesed märkused menetluse algatamise kohta 3. detsembri 2003. aasta kirjas, mis registreeriti 10. detsembril numbri SG (2003) A/12211 all.

| (7) | Kreeka lubas oma kirjas saata ka lisateavet. Kuna lisateavet ei laekunud, andsid komisjoni talitused 15. märtsi 2004. aasta kirjas (TREN D (2004) 4128) Kreeka ametiasutustele kõnealuse teabe saatmiseks aega kaks nädalat. Neile teatati, et juhul, kui seda ei tehta, võtab komisjon otsuse vastu tema käsutuses oleva teabe alusel. Sellele kirjale ei tulnud Kreeka ametiasutustelt mingit vastust. |
| --- | --- |

(7)

Kreeka lubas oma kirjas saata ka lisateavet. Kuna lisateavet ei laekunud, andsid komisjoni talitused 15. märtsi 2004. aasta kirjas (TREN D (2004) 4128) Kreeka ametiasutustele kõnealuse teabe saatmiseks aega kaks nädalat. Neile teatati, et juhul, kui seda ei tehta, võtab komisjon otsuse vastu tema käsutuses oleva teabe alusel. Sellele kirjale ei tulnud Kreeka ametiasutustelt mingit vastust.

2.   TEATATUD ABIMEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (8) | Seoses Ameerika Ühendriikides 11. septembril 2001 toime pandud terrorirünnakutega suleti mitmeks päevaks teatav osa õhuruumist. See puudutas eriti Ameerika Ühendriikide õhuruumi, kuhu sisenemine oli täielikult keelatud 11.–14. septembrini 2001 ja mis avati järk-järgult taas lennuliikluseks alles 15. septembril 2001. Teised riigid võisid olla sunnitud võtma sarnaseid meetmeid kogu või osal oma territooriumist. |
| --- | --- |

(8)

Seoses Ameerika Ühendriikides 11. septembril 2001 toime pandud terrorirünnakutega suleti mitmeks päevaks teatav osa õhuruumist. See puudutas eriti Ameerika Ühendriikide õhuruumi, kuhu sisenemine oli täielikult keelatud 11.–14. septembrini 2001 ja mis avati järk-järgult taas lennuliikluseks alles 15. septembril 2001. Teised riigid võisid olla sunnitud võtma sarnaseid meetmeid kogu või osal oma territooriumist.

| (9) | Seepärast pidid lennuettevõtjad kõnealuse esialgse ajavahemiku jooksul tühistama asjaomast õhuruumi kasutavad lennud. Lennuettevõtjad kandsid ka muud kahju, mis tulenes muudest liiklushäiretest või probleemidest seoses reisijate sihtkohta jõudmisega. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast pidid lennuettevõtjad kõnealuse esialgse ajavahemiku jooksul tühistama asjaomast õhuruumi kasutavad lennud. Lennuettevõtjad kandsid ka muud kahju, mis tulenes muudest liiklushäiretest või probleemidest seoses reisijate sihtkohta jõudmisega.

| (10) | Arvestades nende sündmuste ulatust ja ootamatust ning lennuettevõtjatele tekitatud kulusid, tuli liikmesriikidel võtta erakorralisi hüvitusmeetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades nende sündmuste ulatust ja ootamatust ning lennuettevõtjatele tekitatud kulusid, tuli liikmesriikidel võtta erakorralisi hüvitusmeetmeid.

| (11) | Käesolevas otsuses käsitletavas abikavas nähakse ette lennuettevõtjatele ajavahemikus 11.–15. september 2001 tekkinud kahju hüvitamine. Teatatud kavas nähakse tegelikult ette ka pärast nimetatud ajavahemikku tekkinud kulude hüvitamine. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas otsuses käsitletavas abikavas nähakse ette lennuettevõtjatele ajavahemikus 11.–15. september 2001 tekkinud kahju hüvitamine. Teatatud kavas nähakse tegelikult ette ka pärast nimetatud ajavahemikku tekkinud kulude hüvitamine.

| (12) | Kreeka ametiasutused leiavad oma teatatud kava toetuseks, et Ameerika Ühendriikide õhuruumi sulgemisel oli otsene mõju lennuettevõtjatele pärast 14. septembrit 2001, kuna lennuettevõtja Olympic Airways 16. septembri lend New Yorki tuli igaks juhuks tühistada, kuna puudus teave, kas sihtkohas on võimalik maanduda. Seega hüvitati lennuettevõtjale kulud 15. septembri 2001 eest. |
| --- | --- |

(12)

Kreeka ametiasutused leiavad oma teatatud kava toetuseks, et Ameerika Ühendriikide õhuruumi sulgemisel oli otsene mõju lennuettevõtjatele pärast 14. septembrit 2001, kuna lennuettevõtja Olympic Airways 16. septembri lend New Yorki tuli igaks juhuks tühistada, kuna puudus teave, kas sihtkohas on võimalik maanduda. Seega hüvitati lennuettevõtjale kulud 15. septembri 2001 eest.

| (13) | Abi saamise tingimustele vastavad lennuettevõtjad, kellel on lennutegevusluba, mille on välja andnud Kreeka ametiasutused vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta (3). |
| --- | --- |

(13)

Abi saamise tingimustele vastavad lennuettevõtjad, kellel on lennutegevusluba, mille on välja andnud Kreeka ametiasutused vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta (3).

| (14) | Kreeka ametiasutused täpsustasid, et nad konsulteerisid kõigi abi saamise tingimustele vastavate lennuettevõtjatega ning vaid kolm ettevõtjat esitas taotluse hüvitise saamiseks pärast seda, kui kohalikud võimud kutsusid 24. oktoobri ja 5. detsembri 2001. aasta kirjades kõiki Kreeka lennuettevõtjaid taotlusi esitama. Üks kolmest ettevõtjast Axon Airlines lõpetas oma tegevuse 3. detsembril 2001 enne hüvitise väljamaksmise tähtaega juulis 2002. Kreeka otsustas seega sellele ettevõtjale jätta hüvitise maksmata, kuna eesmärk oli võimaldada lennuettevõtjatel jätkata oma tegevust nii, et rünnakute tõttu kantud kulud neid liigselt ei mõjutaks. Teised ettevõtjad, kellele hüvitist maksti, olid Olympic Airways (edaspidi „OA”) ja Aegean Cronus (edaspidi „AC”). |
| --- | --- |

(14)

Kreeka ametiasutused täpsustasid, et nad konsulteerisid kõigi abi saamise tingimustele vastavate lennuettevõtjatega ning vaid kolm ettevõtjat esitas taotluse hüvitise saamiseks pärast seda, kui kohalikud võimud kutsusid 24. oktoobri ja 5. detsembri 2001. aasta kirjades kõiki Kreeka lennuettevõtjaid taotlusi esitama. Üks kolmest ettevõtjast Axon Airlines lõpetas oma tegevuse 3. detsembril 2001 enne hüvitise väljamaksmise tähtaega juulis 2002. Kreeka otsustas seega sellele ettevõtjale jätta hüvitise maksmata, kuna eesmärk oli võimaldada lennuettevõtjatel jätkata oma tegevust nii, et rünnakute tõttu kantud kulud neid liigselt ei mõjutaks. Teised ettevõtjad, kellele hüvitist maksti, olid Olympic Airways (edaspidi „OA”) ja Aegean Cronus (edaspidi „AC”).

| (15) | Kreeka ametiasutused märkisid oma teates, et nimetatud ettevõtjatele makstud summad olid vastavalt 4 827 586 eurot OA-le ja 140 572 eurot AC-le ehk kokku 4 968 158 eurot, nagu teatati 24. septembril 2002. Need summad eraldati vastavalt Kreeka kõnealuses valdkonnas vastuvõetud seadusele, mis käsitleb lennujaamade arendamiseks ja moderniseerimiseks mõeldud TASS ja TAEA fonde. |
| --- | --- |

(15)

Kreeka ametiasutused märkisid oma teates, et nimetatud ettevõtjatele makstud summad olid vastavalt 4 827 586 eurot OA-le ja 140 572 eurot AC-le ehk kokku 4 968 158 eurot, nagu teatati 24. septembril 2002. Need summad eraldati vastavalt Kreeka kõnealuses valdkonnas vastuvõetud seadusele, mis käsitleb lennujaamade arendamiseks ja moderniseerimiseks mõeldud TASS ja TAEA fonde.

| (16) | Kreeka ametiasutused märkisid, et ettevõtjad said komisjoni 14. novembri 2001. aasta kirja koopia, mis oli aluseks hüvitise taotlemiseks. |
| --- | --- |

(16)

Kreeka ametiasutused märkisid, et ettevõtjad said komisjoni 14. novembri 2001. aasta kirja koopia, mis oli aluseks hüvitise taotlemiseks.

| (17) | Kreeka otsustas hüvitada need lennuettevõtjatele tekitatud kahjud, mis on otseselt seotud kõnealuste sündmustega. Need hõlmavad reisijateveo eest saamata jäänud tulu, kaubaveo eest saamata jäänud tulu, sihtkohta jõudmata jäänud saadetiste hävinemisega seoses tekkinud kahjusid, kulusid, mis tekkisid seoses ümbersuunamiste ja õhusõidukite viibimisega teises lennujaamas õhuruumi sulgemise tõttu, ning reisijate või meeskonnaliikmete majutuskulu. |
| --- | --- |

(17)

Kreeka otsustas hüvitada need lennuettevõtjatele tekitatud kahjud, mis on otseselt seotud kõnealuste sündmustega. Need hõlmavad reisijateveo eest saamata jäänud tulu, kaubaveo eest saamata jäänud tulu, sihtkohta jõudmata jäänud saadetiste hävinemisega seoses tekkinud kahjusid, kulusid, mis tekkisid seoses ümbersuunamiste ja õhusõidukite viibimisega teises lennujaamas õhuruumi sulgemise tõttu, ning reisijate või meeskonnaliikmete majutuskulu.

| (18) | Teates ei piirdunud hüvitatavad kahjud üksnes nende marsruutidega, mis olid otseselt seotud teatavate liikmesriikide poolt kõnealuste sündmuste toimumise ajal vastuvõetud otsusega õhuruumi osalise sulgemise kohta. Kahjud hõlmasid tegelikult kogu lennuettevõtjate liinidevõrku ning hüvitist maksti kogu lennuettevõtja liinidevõrgus tekkinud kõigi kahjude eest. |
| --- | --- |

(18)

Teates ei piirdunud hüvitatavad kahjud üksnes nende marsruutidega, mis olid otseselt seotud teatavate liikmesriikide poolt kõnealuste sündmuste toimumise ajal vastuvõetud otsusega õhuruumi osalise sulgemise kohta. Kahjud hõlmasid tegelikult kogu lennuettevõtjate liinidevõrku ning hüvitist maksti kogu lennuettevõtja liinidevõrgus tekkinud kõigi kahjude eest.

| (19) | Kreeka edastas komisjonile iga abisaaja kohta suuremal või vähemal määral üksikasjaliku teabe. |
| --- | --- |

(19)

Kreeka edastas komisjonile iga abisaaja kohta suuremal või vähemal määral üksikasjaliku teabe.

| (20) | Kreeka märkis komisjonile saadetud teates, et kogu hüvitise summa moodustas alla 4/365 ettevõtte käibest. Hüvitis ei olnud seotud mitte üksnes lendudega Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse ja Iisraeli, vaid kogu lennuettevõtja liinidevõrguga. |
| --- | --- |

(20)

Kreeka märkis komisjonile saadetud teates, et kogu hüvitise summa moodustas alla 4/365 ettevõtte käibest. Hüvitis ei olnud seotud mitte üksnes lendudega Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse ja Iisraeli, vaid kogu lennuettevõtja liinidevõrguga.

| (21) | Hüvitatavate kulude summa 1 645 000 000 Kreeka drahmi (4 827 586 eurot) jagunes järgmiselt:






  1. | Reisijateveo eest saamata jäänud tulu

  Need kahjud ulatuvad umbes 1 390 000 000 Kreeka drahmini (ehk 4 079 237 euroni), millest umbes 1 234 500 000 Kreeka drahmi (3 622 894 eurot) on seotud ajavahemikuga 11.–15. september 2001. See summa hõlmab Põhja-Atlandi õhuruumis tekkinud ligikaudu 821 000 000 Kreeka drahmi (2 409 393) suurust kahju. Ülejäänud summa ehk umbes 413 000 000 Kreeka drahmi (1 212 203 eurot) hõlmab lennuettevõtja ülejäänud liinidevõrku, peamiselt siseriiklikke ja Euroopa liine, kuid ka Lähis-Ida, Aafrika, Austraalia ja Aasia liine.
  Lisaks sellele hõlmab umbes 150 000 000 Kreeka drahmi (440 206 euro) suurune summa 16. septembril 2001 Põhja-Atlandi liinidel tekkinud kahju.
  Teates täpsustati, et hüvitise summa arvutamisel võrreldi ettevõtja poolt konkreetsel ajavahemikul registreeritud lennuliiklust sama lennuettevõtja registreeritud lennuliiklusega eelneva nädala vastavatel päevadel, korrigeerides saadud tulemust erinevusega 2000. aasta vastava ajavahemikuga võrreldes. Kahju arvutati kõnealuse ajavahemiku keskmise hinna alusel kõigi erinevate sihtkohtade lõikes. |
| --- | --- | --- |

(21)

Hüvitatavate kulude summa 1 645 000 000 Kreeka drahmi (4 827 586 eurot) jagunes järgmiselt:

1.

Reisijateveo eest saamata jäänud tulu

Need kahjud ulatuvad umbes 1 390 000 000 Kreeka drahmini (ehk 4 079 237 euroni), millest umbes 1 234 500 000 Kreeka drahmi (3 622 894 eurot) on seotud ajavahemikuga 11.–15. september 2001. See summa hõlmab Põhja-Atlandi õhuruumis tekkinud ligikaudu 821 000 000 Kreeka drahmi (2 409 393) suurust kahju. Ülejäänud summa ehk umbes 413 000 000 Kreeka drahmi (1 212 203 eurot) hõlmab lennuettevõtja ülejäänud liinidevõrku, peamiselt siseriiklikke ja Euroopa liine, kuid ka Lähis-Ida, Aafrika, Austraalia ja Aasia liine.

Lisaks sellele hõlmab umbes 150 000 000 Kreeka drahmi (440 206 euro) suurune summa 16. septembril 2001 Põhja-Atlandi liinidel tekkinud kahju.

Teates täpsustati, et hüvitise summa arvutamisel võrreldi ettevõtja poolt konkreetsel ajavahemikul registreeritud lennuliiklust sama lennuettevõtja registreeritud lennuliiklusega eelneva nädala vastavatel päevadel, korrigeerides saadud tulemust erinevusega 2000. aasta vastava ajavahemikuga võrreldes. Kahju arvutati kõnealuse ajavahemiku keskmise hinna alusel kõigi erinevate sihtkohtade lõikes.

| 2. | Muu saamata jäänud tulu ja tekkinud kulud

  Need hõlmavad peamiselt:






  a) | kaubaveost saamata jäänud tulu: 95 000 000 Kreeka drahmi ehk 278 797 eurot; |
| --- | --- | --- |

2.

Muu saamata jäänud tulu ja tekkinud kulud

Need hõlmavad peamiselt:

a)

kaubaveost saamata jäänud tulu: 95 000 000 Kreeka drahmi ehk 278 797 eurot;

| b) | kulusid, mis on seotud kaupade hävinemisega: 6 000 000 Kreeka drahmi ehk 17 608 eurot; |
| --- | --- |

b)

kulusid, mis on seotud kaupade hävinemisega: 6 000 000 Kreeka drahmi ehk 17 608 eurot;

| c) | erinevaid kulusid, mis on seotud täiendava turvakontrolliga: kokku 19 000 000 Kreeka drahmi ehk 55 759 eurot; |
| --- | --- |

c)

erinevaid kulusid, mis on seotud täiendava turvakontrolliga: kokku 19 000 000 Kreeka drahmi ehk 55 759 eurot;

| d) | kulusid, mis on seotud planeeritud lendude tühistamisega, ümbersuunamiste ja õhusõidukite välisriigi pinnal hoidmisega: 17 384 737 Kreeka drahmi ehk 51 019 eurot; |
| --- | --- |

d)

kulusid, mis on seotud planeeritud lendude tühistamisega, ümbersuunamiste ja õhusõidukite välisriigi pinnal hoidmisega: 17 384 737 Kreeka drahmi ehk 51 019 eurot;

| e) | erakorralisi kulusid, mis on seotud ülelendudega (ferry flights) (4): 163 000 000 Kreeka drahmi ehk 478 357 eurot; |
| --- | --- |

e)

erakorralisi kulusid, mis on seotud ülelendudega (ferry flights) (4): 163 000 000 Kreeka drahmi ehk 478 357 eurot;

| f) | majutuskulusid ja lisatasusid täiendavate töötundide eest: 50 000 000 Kreeka drahmi ehk 146 735 eurot. |
| --- | --- |

f)

majutuskulusid ja lisatasusid täiendavate töötundide eest: 50 000 000 Kreeka drahmi ehk 146 735 eurot.

| 3. | Mahaarvatised

  Need hõlmavad kokkuhoidu kütuse arvelt summas 95 000 000 Kreeka drahmi ehk 278 797 eurot. |
| --- | --- |

3.

Mahaarvatised

Need hõlmavad kokkuhoidu kütuse arvelt summas 95 000 000 Kreeka drahmi ehk 278 797 eurot.

| (22) | Kreeka teatas komisjonile, et kogu hüvitise summa arvutamisel lähtuti võrreldavatest näitajatest, kuid summa oli oluliselt väiksem, kuna ettevõtjal puudusid üleatlandilised lennud. Summa ulatus 47 900 000 Kreeka drahmini ehk 140 572 euroni. |
| --- | --- |

(22)

Kreeka teatas komisjonile, et kogu hüvitise summa arvutamisel lähtuti võrreldavatest näitajatest, kuid summa oli oluliselt väiksem, kuna ettevõtjal puudusid üleatlandilised lennud. Summa ulatus 47 900 000 Kreeka drahmini ehk 140 572 euroni.

| (23) | Komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse, kuna tal oli kahtlusi, kas kõnealune abikava on kooskõlas asutamislepinguga, võttes arvesse mitte üksnes komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud 10. oktoobri 2001. aasta teatise „Ameerika Ühendriikide vastu toime pandud rünnakute mõju lennundussektorile” (5) (edaspidi „10. oktoobri 2001. aasta teatis”) punktis 35 ettenähtud aja ületamist, vaid samuti ja eelkõige erakorralise sündmuse puudumist ja asjaolu, et 14. septembrile 2001 järgneva aja eest hüvitatavad kahjud on oma olemuselt teistsugused. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse, kuna tal oli kahtlusi, kas kõnealune abikava on kooskõlas asutamislepinguga, võttes arvesse mitte üksnes komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud 10. oktoobri 2001. aasta teatise „Ameerika Ühendriikide vastu toime pandud rünnakute mõju lennundussektorile” (5) (edaspidi „10. oktoobri 2001. aasta teatis”) punktis 35 ettenähtud aja ületamist, vaid samuti ja eelkõige erakorralise sündmuse puudumist ja asjaolu, et 14. septembrile 2001 järgneva aja eest hüvitatavad kahjud on oma olemuselt teistsugused.

3.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (24) | Ükski kolmas huvitatud isik kuu aja jooksul komisjonile märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(24)

Ükski kolmas huvitatud isik kuu aja jooksul komisjonile märkusi ei esitanud.

4.   KREEKA MÄRKUSED

| (25) | Kreeka ametiasutused ei esitanud komisjonile ühtegi täiendavat märkust menetluse algatamise teatises ettenähtud ühekuulise tähtaja jooksul. Kreeka ametiasutuste 23. juuli 2003. aasta kiri, mille komisjon registreeris 28. juulil numbri TREN (2003) A/26329 all, sisaldas vastust 27. mai 2003. aasta otsusele, kuid kirja sisu käsitles vaid avaldamise korral konfidentsiaalsete andmete väljajätmist. Pärast komisjoni esimese otsuse eelnõu valmimist saatis Kreeka siiski lõpuks 3. detsembril 2003 oma märkuse. Samas kirjas lubati saata täiendavaid märkusi, kuid hoolimata sellest, et komisjoni talitused saatsid Kreekale 15. märtsil 2004 uue palve esitatud märkuste täiendamiseks, ei saatnud Kreeka ikkagi lubatud täiendusi. |
| --- | --- |

(25)

Kreeka ametiasutused ei esitanud komisjonile ühtegi täiendavat märkust menetluse algatamise teatises ettenähtud ühekuulise tähtaja jooksul. Kreeka ametiasutuste 23. juuli 2003. aasta kiri, mille komisjon registreeris 28. juulil numbri TREN (2003) A/26329 all, sisaldas vastust 27. mai 2003. aasta otsusele, kuid kirja sisu käsitles vaid avaldamise korral konfidentsiaalsete andmete väljajätmist. Pärast komisjoni esimese otsuse eelnõu valmimist saatis Kreeka siiski lõpuks 3. detsembril 2003 oma märkuse. Samas kirjas lubati saata täiendavaid märkusi, kuid hoolimata sellest, et komisjoni talitused saatsid Kreekale 15. märtsil 2004 uue palve esitatud märkuste täiendamiseks, ei saatnud Kreeka ikkagi lubatud täiendusi.

| (26) | Kreeka ametiasutused täpsustasid 3. detsembri 2003 kirjas osasid OA kohta esitatud summasid, mis erinesid teates esitatud andmetest. Muu hulgas täpsustasid nad ka andmeid ajavahemiku 11.–14. september (k.a) 2001 kohta ja andmeid 14. septembrile järgnenud aja kohta. AC kohta esitatud summaga seoses nad täpsustusi ei teinud. |
| --- | --- |

(26)

Kreeka ametiasutused täpsustasid 3. detsembri 2003 kirjas osasid OA kohta esitatud summasid, mis erinesid teates esitatud andmetest. Muu hulgas täpsustasid nad ka andmeid ajavahemiku 11.–14. september (k.a) 2001 kohta ja andmeid 14. septembrile järgnenud aja kohta. AC kohta esitatud summaga seoses nad täpsustusi ei teinud.

1.   Kahjud, mis OA kandis ajavahemikul 11.–14. september (k.a) 2001

| (27) | Kreeka täpsustas, et OA kandis ajavahemikus 11.–14. september 2001 kahjusid Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Iisraeli õhuruumi sulgemise tõttu. Sel põhjusel tühistati kuus üleatlandilist lendu ja üks Iisraeli lend, mis kõik olid edasi-tagasi lennud. Võttes arvesse lendudele kinnitatud reisijate arvu ja keskmist tulu reisija kohta, teatas Kreeka, et OA-le tekitati kahju 654 650 000 Kreeka drahmi ehk umbes 1 921 203 eurot ning tal on õigus saada selle eest hüvitist. |
| --- | --- |

(27)

Kreeka täpsustas, et OA kandis ajavahemikus 11.–14. september 2001 kahjusid Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Iisraeli õhuruumi sulgemise tõttu. Sel põhjusel tühistati kuus üleatlandilist lendu ja üks Iisraeli lend, mis kõik olid edasi-tagasi lennud. Võttes arvesse lendudele kinnitatud reisijate arvu ja keskmist tulu reisija kohta, teatas Kreeka, et OA-le tekitati kahju 654 650 000 Kreeka drahmi ehk umbes 1 921 203 eurot ning tal on õigus saada selle eest hüvitist.

| (28) | Lisaks sellele tõid Kreeka ametiasutused välja veel kaks kõnealusel ajavahemikul OA-le tekitatud kulu. Esimene neist on seotud sellega, et üks lennuk pidi kõnealusel ajavahemikul seisma Kanadas ettenähtust kauem. Need kulud ulatusid 12 967 457 Kreeka drahmi ehk umbes 38 056 euroni. Teine kulu on seotud lennuga, mis pidi 11. septembril Ateenast Ameerika Ühendriikidesse tagasi pöörduma, ning tekitas lisakulusid summas 1 165 600 Kreeka drahmi ehk 3 421 eurot. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks sellele tõid Kreeka ametiasutused välja veel kaks kõnealusel ajavahemikul OA-le tekitatud kulu. Esimene neist on seotud sellega, et üks lennuk pidi kõnealusel ajavahemikul seisma Kanadas ettenähtust kauem. Need kulud ulatusid 12 967 457 Kreeka drahmi ehk umbes 38 056 euroni. Teine kulu on seotud lennuga, mis pidi 11. septembril Ateenast Ameerika Ühendriikidesse tagasi pöörduma, ning tekitas lisakulusid summas 1 165 600 Kreeka drahmi ehk 3 421 eurot.

| (29) | Seega ulatusid Kreeka esitatud kõik ajavahemikuga 11.–14. september 2001 seotud OA kulud kokku 668 783 057 Kreeka drahmi ehk umbes 1 962 680 euroni. |
| --- | --- |

(29)

Seega ulatusid Kreeka esitatud kõik ajavahemikuga 11.–14. september 2001 seotud OA kulud kokku 668 783 057 Kreeka drahmi ehk umbes 1 962 680 euroni.

2.   Kahjud, mis OA kandis pärast 14. septembrit 2001

| (30) | Kreeka ametiasutused tõid välja OA-le pärast 14. septembrit 2001 tekitatud kulud, mis olid seotud 15. ja 16. septembri kolme üleatlandilise edasi-tagasi lennuga, millest üks pidi suunduma Ameerika Ühendriikidesse ja kaks Kanadasse. Võttes arvesse neile lendudele kinnitatud reisijate arvu ja keskmist tulu reisija kohta, teatas Kreeka, et OA-le tekitati kahju 333 000 000 Kreeka drahmi ning tal on õigus saada selle eest hüvitist. Kreeka hindas selle summa vahetusväärtuseks 1 270 726 eurot. Siiski tuleb märkida, et tegemist on kindlasti arvutusveaga, kuna vastavalt Kreeka drahmi vahetuskursile euroalal võrdub 1 euro 340,75 Kreeka drahmiga, mis annab summaks umbes 977 257 eurot. |
| --- | --- |

(30)

Kreeka ametiasutused tõid välja OA-le pärast 14. septembrit 2001 tekitatud kulud, mis olid seotud 15. ja 16. septembri kolme üleatlandilise edasi-tagasi lennuga, millest üks pidi suunduma Ameerika Ühendriikidesse ja kaks Kanadasse. Võttes arvesse neile lendudele kinnitatud reisijate arvu ja keskmist tulu reisija kohta, teatas Kreeka, et OA-le tekitati kahju 333 000 000 Kreeka drahmi ning tal on õigus saada selle eest hüvitist. Kreeka hindas selle summa vahetusväärtuseks 1 270 726 eurot. Siiski tuleb märkida, et tegemist on kindlasti arvutusveaga, kuna vastavalt Kreeka drahmi vahetuskursile euroalal võrdub 1 euro 340,75 Kreeka drahmiga, mis annab summaks umbes 977 257 eurot.

| (31) | Lend New Yorki 15. septembril 2001 oleks tühistatud teenindusaja puudumise tõttu isegi, kui New Yorgi JFK lennujaam oleks taasavatud 14. septembril kell 23.00 Ateena aja järgi, kuna suur nõudlus teenindusaegade järgi ei oleks võimaldanud OA-l teenindusaega saada. Kreeka täpsustas, et ta palus OA-lt tõendeid kõnealuse olukorra kohta komisjonile saatmiseks. Kuna komisjon ei ole täiendavat kirja saanud, ei ole ka sellekohaseid tõendeid. |
| --- | --- |

(31)

Lend New Yorki 15. septembril 2001 oleks tühistatud teenindusaja puudumise tõttu isegi, kui New Yorgi JFK lennujaam oleks taasavatud 14. septembril kell 23.00 Ateena aja järgi, kuna suur nõudlus teenindusaegade järgi ei oleks võimaldanud OA-l teenindusaega saada. Kreeka täpsustas, et ta palus OA-lt tõendeid kõnealuse olukorra kohta komisjonile saatmiseks. Kuna komisjon ei ole täiendavat kirja saanud, ei ole ka sellekohaseid tõendeid.

| (32) | Lennud Kanadasse 15. ja 16. septembril tuli tühistada tagasilennu hilinemise tõttu, kuna lennuki väljalend Kanadast oli blokeeritud. Kreeka täpsustas, et OA-l ei olnud 15. septembril ühtegi teist vaba pikamaalende sooritavat lennukit teiste planeeritud lendude tõttu. 16. septembri lennu puhul ei võimaldanud eespool nimetatud tagasilennu hilinemine teostada tehnilist kontrolli ja saada maandumisaega uue Kanadasse suunduva lennu jaoks, mistõttu pidi OA lennu tühistama. |
| --- | --- |

(32)

Lennud Kanadasse 15. ja 16. septembril tuli tühistada tagasilennu hilinemise tõttu, kuna lennuki väljalend Kanadast oli blokeeritud. Kreeka täpsustas, et OA-l ei olnud 15. septembril ühtegi teist vaba pikamaalende sooritavat lennukit teiste planeeritud lendude tõttu. 16. septembri lennu puhul ei võimaldanud eespool nimetatud tagasilennu hilinemine teostada tehnilist kontrolli ja saada maandumisaega uue Kanadasse suunduva lennu jaoks, mistõttu pidi OA lennu tühistama.

| (33) | Teist liiki OA väidetavalt kantud kulud on seotud OA poolt sooritatud ülelendudega. Tegemist on kolme lennuga, millest üks oli lend Ameerika Ühendriikidesse 18. septembril 2001 ja kaks Kanadasse 20. ja 26. septembril 2001, mis Kreeka ametiasutuste väitel sooritati Ameerika Ühendriikide ja Kanada valitsuste survel, et tuua reisijad Ateenast tagasi Põhja-Ameerikasse. Asjaomased reisijad maksid oma lennu eest tavapäraselt, kuid lennukid lendasid Ateenasse tagasi tühjalt. Tagasilennu maksumus, mis arvutati blokktundide alusel ehk vastavalt lennukite lennuajale, on kokku 166 051 680 Kreeka drahmi ehk umbes 487 312 eurot. |
| --- | --- |

(33)

Teist liiki OA väidetavalt kantud kulud on seotud OA poolt sooritatud ülelendudega. Tegemist on kolme lennuga, millest üks oli lend Ameerika Ühendriikidesse 18. septembril 2001 ja kaks Kanadasse 20. ja 26. septembril 2001, mis Kreeka ametiasutuste väitel sooritati Ameerika Ühendriikide ja Kanada valitsuste survel, et tuua reisijad Ateenast tagasi Põhja-Ameerikasse. Asjaomased reisijad maksid oma lennu eest tavapäraselt, kuid lennukid lendasid Ateenasse tagasi tühjalt. Tagasilennu maksumus, mis arvutati blokktundide alusel ehk vastavalt lennukite lennuajale, on kokku 166 051 680 Kreeka drahmi ehk umbes 487 312 eurot.

| (34) | Seega ulatusid Kreeka esitatud kõik 14. septembrile 2001 järgnenud ajaga seotud OA kulud kokku 499 051 680 Kreeka drahmi ehk umbes 1 464 569 euroni. Kõigi Kreeka poolt 3. detsembri 2003. aasta kirjas esitatud täpsustuste eesmärk on põhjendada hüvitise maksmist kõigi kõnealuste ajavahemike eest summas 1 167 834 737 Kreeka drahmi ehk umbes 3 427 249 eurot. |
| --- | --- |

(34)

Seega ulatusid Kreeka esitatud kõik 14. septembrile 2001 järgnenud ajaga seotud OA kulud kokku 499 051 680 Kreeka drahmi ehk umbes 1 464 569 euroni. Kõigi Kreeka poolt 3. detsembri 2003. aasta kirjas esitatud täpsustuste eesmärk on põhjendada hüvitise maksmist kõigi kõnealuste ajavahemike eest summas 1 167 834 737 Kreeka drahmi ehk umbes 3 427 249 eurot.

5.   ABI HINDAMINE

| (35) | Kui EÜ asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on vastavalt lepingu artikli 87 lõikele 1 riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(35)

Kui EÜ asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on vastavalt lepingu artikli 87 lõikele 1 riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (36) | Lennuettevõtjatele antavad toetused kujutavad endast riigi ressurssidest antavat abi ja seega on tegemist neile antava teatava majandusliku soodustusega. |
| --- | --- |

(36)

Lennuettevõtjatele antavad toetused kujutavad endast riigi ressurssidest antavat abi ja seega on tegemist neile antava teatava majandusliku soodustusega.

| (37) | Kõnealune õhutranspordile suunatud meede on oma olemuselt selektiivne. Veelgi enam, kõnealuse kava alusel abi saavad ettevõtjad on selgelt määratletud. |
| --- | --- |

(37)

Kõnealune õhutranspordile suunatud meede on oma olemuselt selektiivne. Veelgi enam, kõnealuse kava alusel abi saavad ettevõtjad on selgelt määratletud.

| (38) | Liberaliseeritud õhutranspordi turu tingimustes, mis kehtivad alates 1. jaanuarist 1993, mil jõustusid määrus (EMÜ) nr 2407/92, nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2408/92 ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele (6) ja nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2409/92 piletihindade ja lastitariifide kohta, (7) konkureerivad liikmesriikide lennuettevõtjad teiste liikmesriikide vastavate ettevõtjatega. Teate kohaselt abi saamise tingimustele vastavad lennuettevõtjad tegutsevad aktiivselt ühenduse turul. Neile ettenähtud toetused ja sellest tulenevad eelised mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubavahetust ja võivad mõjutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(38)

Liberaliseeritud õhutranspordi turu tingimustes, mis kehtivad alates 1. jaanuarist 1993, mil jõustusid määrus (EMÜ) nr 2407/92, nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2408/92 ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele (6) ja nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2409/92 piletihindade ja lastitariifide kohta, (7) konkureerivad liikmesriikide lennuettevõtjad teiste liikmesriikide vastavate ettevõtjatega. Teate kohaselt abi saamise tingimustele vastavad lennuettevõtjad tegutsevad aktiivselt ühenduse turul. Neile ettenähtud toetused ja sellest tulenevad eelised mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubavahetust ja võivad mõjutada konkurentsi.

| (39) | Kõnealused meetmed, mis kujutavad endast riigiabi, on asutamislepinguga kooskõlas vaid juhul, kui nende suhtes on kohaldatav mõni lepingus ettenähtud eranditest. |
| --- | --- |

(39)

Kõnealused meetmed, mis kujutavad endast riigiabi, on asutamislepinguga kooskõlas vaid juhul, kui nende suhtes on kohaldatav mõni lepingus ettenähtud eranditest.

| (40) | Artikli 87 lõike 2 punktides a ja c ettenähtud erandeid ei saa kohaldada, kuna käesoleval juhul ei ole tegemist sotsiaalse iseloomuga abiga, mida antakse üksikutele tarbijatele, ega ka Kreeka teatavatele piirkondadele antava abiga. |
| --- | --- |

(40)

Artikli 87 lõike 2 punktides a ja c ettenähtud erandeid ei saa kohaldada, kuna käesoleval juhul ei ole tegemist sotsiaalse iseloomuga abiga, mida antakse üksikutele tarbijatele, ega ka Kreeka teatavatele piirkondadele antava abiga.

| (41) | Et tegemist ei ole ka abiga, mille eesmärk on soodustada teatavate piirkondade arengut, ega abiga, mis on mõeldud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või valitseb oluline vaeghõive, ega ka abiga, mis soodustab teatava majandustegevuse või majanduspiirkonna arengut, siis ei saa arvesse võtta artikli 87 lõike 3 punktides a ja c ettenähtud erandeid. |
| --- | --- |

(41)

Et tegemist ei ole ka abiga, mille eesmärk on soodustada teatavate piirkondade arengut, ega abiga, mis on mõeldud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või valitseb oluline vaeghõive, ega ka abiga, mis soodustab teatava majandustegevuse või majanduspiirkonna arengut, siis ei saa arvesse võtta artikli 87 lõike 3 punktides a ja c ettenähtud erandeid.

| (42) | Lõpetuseks ei ole käesoleval juhul asjakohased ka artikli 87 lõike 3 punktid b ja d, milles nähakse ette vastavalt ühise Euroopa huvides oleva tähtsa projekti edendamist või liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamise võimaldamist ning kultuuri ja kultuuripärandi edendamist. |
| --- | --- |

(42)

Lõpetuseks ei ole käesoleval juhul asjakohased ka artikli 87 lõike 3 punktid b ja d, milles nähakse ette vastavalt ühise Euroopa huvides oleva tähtsa projekti edendamist või liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamise võimaldamist ning kultuuri ja kultuuripärandi edendamist.

| (43) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktile b sobib ühisturuga kokku „loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi”. Komisjon leiab oma 10. oktoobri 2001. aasta teatises, et 11. septembri 2001. aasta sündmusi võib pidada erakorralisteks sündmusteks asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(43)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktile b sobib ühisturuga kokku „loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi”. Komisjon leiab oma 10. oktoobri 2001. aasta teatises, et 11. septembri 2001. aasta sündmusi võib pidada erakorralisteks sündmusteks asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (44) | Komisjon selgitab 10. oktoobri 2001. aasta teatise punktis 35, milliseid tingimusi peab ta vajalikuks kaaluda selleks, et kõnealuste sündmustega seotud hüvitised vastaksid artikli 87 lõike 2 punkti b tingimustele:

  Komisjon on arvamusel, et Ameerika Ühendriikide õhuruumi sulgemisega 11.–14. septembrini 2001 otseselt seotud kulud on 11. septembri 2001. aasta sündmuste otsene tagajärg. Liikmesriigid võivad seega hüvitada neid kulusid asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:







  — | hüvitist makstakse mittediskrimineerivalt kõigile liikmesriigi lennuettevõtjatele, |
| --- | --- | --- |

(44)

Komisjon selgitab 10. oktoobri 2001. aasta teatise punktis 35, milliseid tingimusi peab ta vajalikuks kaaluda selleks, et kõnealuste sündmustega seotud hüvitised vastaksid artikli 87 lõike 2 punkti b tingimustele:

Komisjon on arvamusel, et Ameerika Ühendriikide õhuruumi sulgemisega 11.–14. septembrini 2001 otseselt seotud kulud on 11. septembri 2001. aasta sündmuste otsene tagajärg. Liikmesriigid võivad seega hüvitada neid kulusid asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

—

hüvitist makstakse mittediskrimineerivalt kõigile liikmesriigi lennuettevõtjatele,

| — | hüvitis on seotud üksnes ajavahemiku 11.–14. september 2001 tegelike kuludega, mis tekkisid pärast Ameerika Ühendriikide ametivõimude otsusel toimunud lennuliikluse katkestamist, |
| --- | --- |

—

hüvitis on seotud üksnes ajavahemiku 11.–14. september 2001 tegelike kuludega, mis tekkisid pärast Ameerika Ühendriikide ametivõimude otsusel toimunud lennuliikluse katkestamist,

| — | hüvitise summa arvutatakse täpselt ja objektiivselt, võrreldes lennuettevõtja poolt kõnealuse nelja päeva jooksul registreeritud lennuliiklust eelneval nädalal sama ettevõtja poolt registreeritud lennuliiklusega, korrigeerides saadud tulemust erinevusega 2000. aasta vastava ajavahemikuga võrreldes. Hüvitise maksimumsumma, mille puhul tuleb eelkõige arvestada nii tegelikke kulusid kui ka kokkuhoitud kulusid, peab olema võrdne kõnealuse nelja päeva jooksul nõuetekohaselt registreeritud saamata jäänud tuluga. See summa ei tohi muidugi ületada 4/365 lennuettevõtja käibest. |
| --- | --- |

—

hüvitise summa arvutatakse täpselt ja objektiivselt, võrreldes lennuettevõtja poolt kõnealuse nelja päeva jooksul registreeritud lennuliiklust eelneval nädalal sama ettevõtja poolt registreeritud lennuliiklusega, korrigeerides saadud tulemust erinevusega 2000. aasta vastava ajavahemikuga võrreldes. Hüvitise maksimumsumma, mille puhul tuleb eelkõige arvestada nii tegelikke kulusid kui ka kokkuhoitud kulusid, peab olema võrdne kõnealuse nelja päeva jooksul nõuetekohaselt registreeritud saamata jäänud tuluga. See summa ei tohi muidugi ületada 4/365 lennuettevõtja käibest.

| (45) | Komisjon märgib, et kuigi vaid kolm lennuettevõtjat taotlesid ametlikult oma kulude hüvitamist, vastavad kõik lennuettevõtjad, kellel on asjaomase liikmesriigi poolt väljastatud ühistransporditeenuse osutamise luba, kõnealuse meetme tingimustele. Ühe lennuettevõtja Axon Airlines väljajätmine põhjusel, et ta oli oma tegevuse lõpetanud selleks ajaks, kui ettevõtjatele saadeti teade abikava kohta ja a fortiori abi maksmise ajal, ei muuda abikava diskrimineerivaks. Seega on võetud meede selgelt mittediskrimineeriv. Komisjon märgib siiski, et Kreeka esitas oma vastuses üksnes andmed OA kantud kulude ja saadud hüvitiste kohta, kuid ei esitanud midagi AC kohta. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon märgib, et kuigi vaid kolm lennuettevõtjat taotlesid ametlikult oma kulude hüvitamist, vastavad kõik lennuettevõtjad, kellel on asjaomase liikmesriigi poolt väljastatud ühistransporditeenuse osutamise luba, kõnealuse meetme tingimustele. Ühe lennuettevõtja Axon Airlines väljajätmine põhjusel, et ta oli oma tegevuse lõpetanud selleks ajaks, kui ettevõtjatele saadeti teade abikava kohta ja a fortiori abi maksmise ajal, ei muuda abikava diskrimineerivaks. Seega on võetud meede selgelt mittediskrimineeriv. Komisjon märgib siiski, et Kreeka esitas oma vastuses üksnes andmed OA kantud kulude ja saadud hüvitiste kohta, kuid ei esitanud midagi AC kohta.

| (46) | Eespool esitatud hüvitised on peamiselt seotud ajavahemikuga 11.–14. september 2001, millest on lähtutud komisjoni 10. oktoobri 2001. aasta teatises ja mida on arvestatud komisjoni kõnealuses küsimuses tehtud eelnevates otsustes (8). Siiski on hüvitised seotud ka 15. septembriga 2001 ja isegi hilisema ajaga. |
| --- | --- |

(46)

Eespool esitatud hüvitised on peamiselt seotud ajavahemikuga 11.–14. september 2001, millest on lähtutud komisjoni 10. oktoobri 2001. aasta teatises ja mida on arvestatud komisjoni kõnealuses küsimuses tehtud eelnevates otsustes (8). Siiski on hüvitised seotud ka 15. septembriga 2001 ja isegi hilisema ajaga.

| (47) | Komisjon kiitis 10. oktoobri 2001. aasta teatises heaks põhimõtte, et hüvitamisele kuluvad otseselt Ameerika Ühendriikide ametivõimude otsusel toimunud lennuliikluse katkestamise tagajärjel tekkinud kulud. Komisjoni teatise üksikasjalikke rakenduseeskirju täpsustati 14. novembril 2001 liikmesriikidele saadetud komisjoni talituste kirjas. Selles kirjas viidatakse eelkõige otsesele seosele, mis peab olema „Ameerika Ühendriikide õhuruumis kogu liikluse katkestamise ja Euroopa õhuruumis sellest tulenevate liiklushäirete vahel”. Selle alusel näeb kõnealune meede ette, nagu on Kreeka ametiasutused täpsustanud oma vastuses uurimismenetluse algatamise teatele, hüvitise maksmist vaid lennuliinidele ja -võrkudele, mida on mõjutanud Põhja-Ameerika ehk Ameerika Ühendriikide ja Kanada ning Iisraeli õhuruumi sulgemine. Komisjon on nimetatud põhimõtet rakendanud vastavas küsimuses varem tehtud otsustes (9). |
| --- | --- |

(47)

Komisjon kiitis 10. oktoobri 2001. aasta teatises heaks põhimõtte, et hüvitamisele kuluvad otseselt Ameerika Ühendriikide ametivõimude otsusel toimunud lennuliikluse katkestamise tagajärjel tekkinud kulud. Komisjoni teatise üksikasjalikke rakenduseeskirju täpsustati 14. novembril 2001 liikmesriikidele saadetud komisjoni talituste kirjas. Selles kirjas viidatakse eelkõige otsesele seosele, mis peab olema „Ameerika Ühendriikide õhuruumis kogu liikluse katkestamise ja Euroopa õhuruumis sellest tulenevate liiklushäirete vahel”. Selle alusel näeb kõnealune meede ette, nagu on Kreeka ametiasutused täpsustanud oma vastuses uurimismenetluse algatamise teatele, hüvitise maksmist vaid lennuliinidele ja -võrkudele, mida on mõjutanud Põhja-Ameerika ehk Ameerika Ühendriikide ja Kanada ning Iisraeli õhuruumi sulgemine. Komisjon on nimetatud põhimõtet rakendanud vastavas küsimuses varem tehtud otsustes (9).

| (48) | Seega vastab meede komisjoni kehtestatud piirangutele, mis on seotud ajavahemikuga 11.–14. september 2001 ja sel ajavahemikul otseselt õhuruumi sulgemise tagajärjel tekkinud kahjudega, ning eelkõige otsesele seosele, mis peab olema hüvitatavate kulude ja õhuruumi sulgemise vahel. |
| --- | --- |

(48)

Seega vastab meede komisjoni kehtestatud piirangutele, mis on seotud ajavahemikuga 11.–14. september 2001 ja sel ajavahemikul otseselt õhuruumi sulgemise tagajärjel tekkinud kahjudega, ning eelkõige otsesele seosele, mis peab olema hüvitatavate kulude ja õhuruumi sulgemise vahel.

| (49) | Hüvitamisele kuuluva tegevuskahjumi arvutamisel lähtuti komisjoni teatises kehtestatud põhimõttest, mille tehniline arvutusmetoodika on täpsustatud 14. novembril 2001 liikmesriikidele saadetud komisjoni talituste kirjas. Kõnealuse nelja päeva saamata jäänud tulu määrati tühistatud lendudele pileti broneerinud reisijate arvu alusel. Ühe reisija kohta tekkinud kahju väärtusega seoses täpsustasid Kreeka ametiasutused oma vastuses, et see vastas OA tegelikult kantud kahjule summas 654 650 000 Kreeka drahmi ehk umbes 1 921 203 eurot.
  Eespool kirjeldatud lähenemisviisi on järgitud ka täiendavalt hüvitatavate kulude puhul summas 12 967 457 Kreeka drahmi (umbes 38 056 eurot), mis on seotud asjaoluga, et üks lennuk pidi kõnealusel ajavahemikul seisma Kanadas ettenähtust kauem, ja kulude puhul, mis on seotud algselt Ateenasse suunduma pidanud lennu tagasisaatmisega Ameerika Ühendriikidesse 11. septembril, mis tekitas lisakulusid summas 1 165 600 Kreeka drahmi ehk umbes 3 421 eurot.
  Lõpetuseks vastab ülempiir 4/365 lennuettevõtja käibest, millest liikmesriik on kinni pidanud, komisjoni kehtestatud piirangule.
  Komisjon leiab seega, et selline arvestus jääb maksimumsumma piiresse ja võrdub kõnealuse nelja päeva jooksul saamata jäänud puhastuluga, mille komisjon oli oma teatises kehtestanud. |
| --- | --- |

(49)

Hüvitamisele kuuluva tegevuskahjumi arvutamisel lähtuti komisjoni teatises kehtestatud põhimõttest, mille tehniline arvutusmetoodika on täpsustatud 14. novembril 2001 liikmesriikidele saadetud komisjoni talituste kirjas. Kõnealuse nelja päeva saamata jäänud tulu määrati tühistatud lendudele pileti broneerinud reisijate arvu alusel. Ühe reisija kohta tekkinud kahju väärtusega seoses täpsustasid Kreeka ametiasutused oma vastuses, et see vastas OA tegelikult kantud kahjule summas 654 650 000 Kreeka drahmi ehk umbes 1 921 203 eurot.

Eespool kirjeldatud lähenemisviisi on järgitud ka täiendavalt hüvitatavate kulude puhul summas 12 967 457 Kreeka drahmi (umbes 38 056 eurot), mis on seotud asjaoluga, et üks lennuk pidi kõnealusel ajavahemikul seisma Kanadas ettenähtust kauem, ja kulude puhul, mis on seotud algselt Ateenasse suunduma pidanud lennu tagasisaatmisega Ameerika Ühendriikidesse 11. septembril, mis tekitas lisakulusid summas 1 165 600 Kreeka drahmi ehk umbes 3 421 eurot.

Lõpetuseks vastab ülempiir 4/365 lennuettevõtja käibest, millest liikmesriik on kinni pidanud, komisjoni kehtestatud piirangule.

Komisjon leiab seega, et selline arvestus jääb maksimumsumma piiresse ja võrdub kõnealuse nelja päeva jooksul saamata jäänud puhastuluga, mille komisjon oli oma teatises kehtestanud.

| (50) | Seega teeb komisjon järelduse, et meetmed, mis Kreeka kehtestas OA suhtes seoses õhuruumi sulgemisega 11.–14. septembrini 2001 ja mis ulatusid 668 783 057 Kreeka drahmi ehk umbes 1 962 680 euroni, on kooskõlas komisjoni 10. oktoobri 2001. aasta teatises kehtestatud eeskirjadega ja neid võib seega pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepinguga artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(50)

Seega teeb komisjon järelduse, et meetmed, mis Kreeka kehtestas OA suhtes seoses õhuruumi sulgemisega 11.–14. septembrini 2001 ja mis ulatusid 668 783 057 Kreeka drahmi ehk umbes 1 962 680 euroni, on kooskõlas komisjoni 10. oktoobri 2001. aasta teatises kehtestatud eeskirjadega ja neid võib seega pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepinguga artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (51) | Kuigi komisjon tunnistas juba 10. oktoobri 2001. aasta teatise punktis 35, et Ameerika Ühendriikide õhuruumi sulgemine 11.–14. septembrini 2001 oli „erakorraline sündmus” ja et õhuruumi sulgemise tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamine on asutamislepinguga kokkusobiv, ei nõustunud ta seevastu pidama kokkusobivaks õhuruumi sulgemisega kaudselt seotud muid kahjusid. Need on nimelt kahjud, mida lennuettevõtjad kandsid pärast õhuruumi taasavamist 15. septembril. |
| --- | --- |

(51)

Kuigi komisjon tunnistas juba 10. oktoobri 2001. aasta teatise punktis 35, et Ameerika Ühendriikide õhuruumi sulgemine 11.–14. septembrini 2001 oli „erakorraline sündmus” ja et õhuruumi sulgemise tagajärjel tekkinud kahjude hüvitamine on asutamislepinguga kokkusobiv, ei nõustunud ta seevastu pidama kokkusobivaks õhuruumi sulgemisega kaudselt seotud muid kahjusid. Need on nimelt kahjud, mida lennuettevõtjad kandsid pärast õhuruumi taasavamist 15. septembril.

| (52) | Komisjon selgitas 10. oktoobri 2001. aasta teatises, et hüvitatavad kahjud peavad olema „tekkinud ... lennuliikluse katkestamise tagajärjel ...”. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon selgitas 10. oktoobri 2001. aasta teatises, et hüvitatavad kahjud peavad olema „tekkinud ... lennuliikluse katkestamise tagajärjel ...”.

| (53) | Komisjon märgib siiski, et olukorda pärast 14. septembrit ei iseloomustanud enam katkestatud lennuliiklus, vaid piirangud, millega asjaomased lennuettevõtjad pidid seisma silmitsi lennuliinide teenindamisel. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon märgib siiski, et olukorda pärast 14. septembrit ei iseloomustanud enam katkestatud lennuliiklus, vaid piirangud, millega asjaomased lennuettevõtjad pidid seisma silmitsi lennuliinide teenindamisel.

| (54) | Eespool nimetatud käib meetmete kohta, mis Kreeka võttis OA suhtes ja mis on seotud eelkõige kolme 15. ja 16. septembril tühistatud üleatlandilise edasi-tagasi lennuga, millest üks lend pidi suunduma Ameerika Ühendriikidesse ja kaks lendu Kanadasse, ja mis tekitasid OA-le kahju 333 000 000 Kreeka drahmi ehk umbes 977 257 euro ulatuses. |
| --- | --- |

(54)

Eespool nimetatud käib meetmete kohta, mis Kreeka võttis OA suhtes ja mis on seotud eelkõige kolme 15. ja 16. septembril tühistatud üleatlandilise edasi-tagasi lennuga, millest üks lend pidi suunduma Ameerika Ühendriikidesse ja kaks lendu Kanadasse, ja mis tekitasid OA-le kahju 333 000 000 Kreeka drahmi ehk umbes 977 257 euro ulatuses.

| (55) | Teenindusaegade puudumise kohta New Yorgis kinnitab Kreeka esiteks, et JFK lennujaam taasavati 14. septembril kell 23.00 Ateena aja järgi, kuid suure nõudluse tõttu teenindusaegade järele ei õnnestunud OA-l teenindusaega saada. Komisjon ei saanud muid selgitusi põhjuste kohta, miks teenindusaegu ei olnud võimalik saada, kui teistel lennuettevõtjatel see õnnestus. Igal juhul ei olnud Ameerika Ühendriikidesse lendamine enam üldiselt takistatud. |
| --- | --- |

(55)

Teenindusaegade puudumise kohta New Yorgis kinnitab Kreeka esiteks, et JFK lennujaam taasavati 14. septembril kell 23.00 Ateena aja järgi, kuid suure nõudluse tõttu teenindusaegade järele ei õnnestunud OA-l teenindusaega saada. Komisjon ei saanud muid selgitusi põhjuste kohta, miks teenindusaegu ei olnud võimalik saada, kui teistel lennuettevõtjatel see õnnestus. Igal juhul ei olnud Ameerika Ühendriikidesse lendamine enam üldiselt takistatud.

| (56) | Lisaks sellele tühistati Kanada lennud 15. ja 16. septembril OA vabal valikul kas siis põhjusel, et ettevõtjal ei olnud vaba pikamaalennukit ja ta eelistas sooritada teised planeeritud lennud, või siis ei õnnestunud OA-l õigeaegselt teostada tehnilist kontrolli ja saada maandumisaega, mis viiski lendude tühistamiseni. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks sellele tühistati Kanada lennud 15. ja 16. septembril OA vabal valikul kas siis põhjusel, et ettevõtjal ei olnud vaba pikamaalennukit ja ta eelistas sooritada teised planeeritud lennud, või siis ei õnnestunud OA-l õigeaegselt teostada tehnilist kontrolli ja saada maandumisaega, mis viiski lendude tühistamiseni.

| (57) | Lisaks sellele teatavad Kreeka ametiasutused ise seoses OA sooritatud ülelendudega Ameerika Ühendriikidesse 18. septembril 2001 ning Kanadasse 20. ja 26. septembril 2001, mille kulud olid 166 051 680 Kreeka drahmi ehk umbes 487 312 eurot, et need lennud teostati, sest Ameerika Ühendriikide ja Kanada valitsus avaldasid OA-le survet, et ta tooks reisijad Ateenast tagasi Põhja-Ameerikasse. Seega on siin tegemist OA otsusega teostada lennud pärast õhuruumi taasavamist. See samm välistab igasuguse liikmesriigi poolse rahastamise. Kui need lennud toimusid tõesti kolmandate riikide nõudmisel, peab OA taotlema neilt hüvitist, kui ta peab seda asjakohaseks. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks sellele teatavad Kreeka ametiasutused ise seoses OA sooritatud ülelendudega Ameerika Ühendriikidesse 18. septembril 2001 ning Kanadasse 20. ja 26. septembril 2001, mille kulud olid 166 051 680 Kreeka drahmi ehk umbes 487 312 eurot, et need lennud teostati, sest Ameerika Ühendriikide ja Kanada valitsus avaldasid OA-le survet, et ta tooks reisijad Ateenast tagasi Põhja-Ameerikasse. Seega on siin tegemist OA otsusega teostada lennud pärast õhuruumi taasavamist. See samm välistab igasuguse liikmesriigi poolse rahastamise. Kui need lennud toimusid tõesti kolmandate riikide nõudmisel, peab OA taotlema neilt hüvitist, kui ta peab seda asjakohaseks.

| (58) | Nii nagu komisjon on pidevalt väitnud oma teistes otsustes, (10) ei saa ta käsitleda 11. septembri rünnakute kaudseid tagajärgi, näiteks probleeme lennuliinide kasutamisel alates 15. septembrist, samadel alustel nagu otseseid tagajärgi ehk õhuruumi teatavate osade täielikku sulgemist kuni 14. septembrini, mistõttu ei saanud lennuliine kasutada. Rünnakute kaudsed tagajärjed on tuntavad paljudes maailma majanduse sektorites pikema või lühema aja vältel, kuid sarnaselt mis tahes teiste majandus- või poliitiliste kriisidega, kui tõsised need ka poleks, ei saa neid pidada erakorralisteks sündmusteks, mis võimaldaks rakendada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b. |
| --- | --- |

(58)

Nii nagu komisjon on pidevalt väitnud oma teistes otsustes, (10) ei saa ta käsitleda 11. septembri rünnakute kaudseid tagajärgi, näiteks probleeme lennuliinide kasutamisel alates 15. septembrist, samadel alustel nagu otseseid tagajärgi ehk õhuruumi teatavate osade täielikku sulgemist kuni 14. septembrini, mistõttu ei saanud lennuliine kasutada. Rünnakute kaudsed tagajärjed on tuntavad paljudes maailma majanduse sektorites pikema või lühema aja vältel, kuid sarnaselt mis tahes teiste majandus- või poliitiliste kriisidega, kui tõsised need ka poleks, ei saa neid pidada erakorralisteks sündmusteks, mis võimaldaks rakendada asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b.

| (59) | Komisjon järeldab seega, et abikava ei ole kooskõlas asutamislepinguga 14. septembrile 2001 järgneva aja osas, eelkõige kulude osas, mis Kreeka esitas OA kohta 14. septembrile 2001 järgneva perioodiga seoses ja mis ulatuvad 499 051 680 Kreeka drahmi ehk umbes 1 464 569 euroni, võttes arvese mitte üksnes 10. oktoobri 2001. aasta teatise punktis 35 ettenähtud aja ületamist, vaid samuti ja eelkõige erakorralise olukorra puudumist ja hilisema aja eest hüvitatavate kahjude olemuse erinevust. Selline tegevusabi ei ole lubatud ka asutamislepingu teiste sätete alusel. Seega ei ole pärast 14. septembrit 2001 antud abi asutamislepinguga kokkusobiv. Komisjon märgib selle põhjal, et Kreeka 3. detsembri 2003. aasta vastuses täpsustatud kogusumma on erinev ja väiksem kui algselt teatatud ja tõenäoliselt väljamakstud summa. Komisjon meenutab seega, et mis tahes OA-le antud abi, mis ületab viidatud 668 783 057 Kreeka drahmi ehk umbes 1 962 680 euro suurust ülemmäära, on asutamislepinguga kokkusobimatu ja tuleb tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon järeldab seega, et abikava ei ole kooskõlas asutamislepinguga 14. septembrile 2001 järgneva aja osas, eelkõige kulude osas, mis Kreeka esitas OA kohta 14. septembrile 2001 järgneva perioodiga seoses ja mis ulatuvad 499 051 680 Kreeka drahmi ehk umbes 1 464 569 euroni, võttes arvese mitte üksnes 10. oktoobri 2001. aasta teatise punktis 35 ettenähtud aja ületamist, vaid samuti ja eelkõige erakorralise olukorra puudumist ja hilisema aja eest hüvitatavate kahjude olemuse erinevust. Selline tegevusabi ei ole lubatud ka asutamislepingu teiste sätete alusel. Seega ei ole pärast 14. septembrit 2001 antud abi asutamislepinguga kokkusobiv. Komisjon märgib selle põhjal, et Kreeka 3. detsembri 2003. aasta vastuses täpsustatud kogusumma on erinev ja väiksem kui algselt teatatud ja tõenäoliselt väljamakstud summa. Komisjon meenutab seega, et mis tahes OA-le antud abi, mis ületab viidatud 668 783 057 Kreeka drahmi ehk umbes 1 962 680 euro suurust ülemmäära, on asutamislepinguga kokkusobimatu ja tuleb tagasi nõuda.

| (60) | Seoses nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta transpordi valdkonda käsitleva järeldustega, millele Kreeka oma teates viitab, meenutab komisjon, et neil järeldustel on üldine poliitiline väärtus ja need ei ole juriidiliselt siduvad abi asutamislepinguga kokkusobivuse uurimisel. Lisaks sellele, kui nõukogu kutsub nimetatud järelduste punktis 7 komisjoni üles uurima 14. septembrile järgneva ajaga seoses „iga juhtumi kohta eraldi, millist hüvitist võib anda objektiivsete kriteeriumide alusel, et see oleks tasakaalus sihtriigi poolt Euroopa lennuettevõtjate suhtes kehtestatud piirangutega”, viitab ta ka, „et ükski abi ega hüvitis ei tohi põhjustada ettevõtjatevahelise konkurentsi moonutamist”. Komisjon märgib oma hinnangus ettevõtjate võrdse kohtlemise kohta, mille täitmist ta peab jälgima, et mitte ühegi teise liikmesriigi lennuettevõtjate kohta 14. septembrile järgneva ajaga seoses esitatud ettepanekut ei ole aktsepteeritud. |
| --- | --- |

(60)

Seoses nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta transpordi valdkonda käsitleva järeldustega, millele Kreeka oma teates viitab, meenutab komisjon, et neil järeldustel on üldine poliitiline väärtus ja need ei ole juriidiliselt siduvad abi asutamislepinguga kokkusobivuse uurimisel. Lisaks sellele, kui nõukogu kutsub nimetatud järelduste punktis 7 komisjoni üles uurima 14. septembrile järgneva ajaga seoses „iga juhtumi kohta eraldi, millist hüvitist võib anda objektiivsete kriteeriumide alusel, et see oleks tasakaalus sihtriigi poolt Euroopa lennuettevõtjate suhtes kehtestatud piirangutega”, viitab ta ka, „et ükski abi ega hüvitis ei tohi põhjustada ettevõtjatevahelise konkurentsi moonutamist”. Komisjon märgib oma hinnangus ettevõtjate võrdse kohtlemise kohta, mille täitmist ta peab jälgima, et mitte ühegi teise liikmesriigi lennuettevõtjate kohta 14. septembrile järgneva ajaga seoses esitatud ettepanekut ei ole aktsepteeritud.

| (61) | AC-ga seoses märgib komisjon, et Kreeka ei ole kunagi püüdnud esitada mingeidki andmeid talle hüvitise maksmise kohta. Seega ei ole komisjonil hoolimata esitatud palvetest mitte mingeid andmeid, mis võimaldaksid hinnata abi kokkusobivust asutamislepinguga. Lisaks sellele märgib komisjon, et Kreeka ametiasutused täpsustasid oma teates, et kõnealune ettevõtja ei teosta üleatlandilisi lende. Seega on komisjoni arvates vähe tõenäoline, et AC puhul oleks tuvastatav eespool viidatud otsene seos, mis peab vastavalt komisjoni 10. oktoobri 2001. aasta teatisele olema hüvitatavate kulude ja õhuruumi sulgemise vahel. Seega leiab komisjon, et kõnealune abi on asutamislepinguga kokkusobimatu ja see tuleb tagasi maksta. |
| --- | --- |

(61)

AC-ga seoses märgib komisjon, et Kreeka ei ole kunagi püüdnud esitada mingeidki andmeid talle hüvitise maksmise kohta. Seega ei ole komisjonil hoolimata esitatud palvetest mitte mingeid andmeid, mis võimaldaksid hinnata abi kokkusobivust asutamislepinguga. Lisaks sellele märgib komisjon, et Kreeka ametiasutused täpsustasid oma teates, et kõnealune ettevõtja ei teosta üleatlandilisi lende. Seega on komisjoni arvates vähe tõenäoline, et AC puhul oleks tuvastatav eespool viidatud otsene seos, mis peab vastavalt komisjoni 10. oktoobri 2001. aasta teatisele olema hüvitatavate kulude ja õhuruumi sulgemise vahel. Seega leiab komisjon, et kõnealune abi on asutamislepinguga kokkusobimatu ja see tuleb tagasi maksta.

6.   JÄRELDUSED

| (62) | Eespool nimetatut arvestades märgib komisjon, et Kreeka on õigusvastaselt rakendanud kõnealust abikava, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3, ning järeldab, et meede on osaliselt asutamislepinguga, eriti selle artikli 87 lõike 2 punktiga b kokkusobimatu vastavalt 10. oktoobri 2001. aasta teatise tõlgendusele, |
| --- | --- |

(62)

Eespool nimetatut arvestades märgib komisjon, et Kreeka on õigusvastaselt rakendanud kõnealust abikava, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3, ning järeldab, et meede on osaliselt asutamislepinguga, eriti selle artikli 87 lõike 2 punktiga b kokkusobimatu vastavalt 10. oktoobri 2001. aasta teatise tõlgendusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Kreeka andis ettevõtjale Olympic Airways kahjude hüvitamiseks, mis lennuettevõtja kandis seoses õhuruumi osalise sulgemisega pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid, on ühisturuga kokkusobiv 11.–14. septembrini 2001 tekkinud kahjude hüvitamise osas maksimumsummas 668 783 057 Kreeka drahmi ehk umbes 1 962 680 eurot.

Artikkel 2

Riigiabi, mida Kreeka andis ettevõtjale Olympic Airways kahjude hüvitamiseks, mis lennuettevõtja kandis seoses õhuruumi osalise sulgemisega pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid, on ühisturuga kokkusobimatu pärast 14. septembrit 2001 tekkinud kahjude hüvitamise osas. Vastavalt Kreeka esitatud teatele ulatub see summa 976 216 943 Kreeka drahmi ehk umbes 2 864 907 euroni.

Artikkel 3

Riigiabi, mida Kreeka andis ettevõtjale Aegean Cronus kahjude hüvitamiseks, mis lennuettevõtja kandis seoses õhuruumi osalise sulgemisega pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid, on ühisturuga kokkusobimatu. Vastavalt Kreeka esitatud teatele ulatub see summa 47 900 000 Kreeka drahmi ehk umbes 140 572 euroni.

Artikkel 4

1.   Kreeka ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmeid, et nõuda abisaajatelt tagasi artiklis 2 ja 3 viidatud õigusvastaselt antud abi.

2.   Tagasinõudmine peab toimuma viivitamatult vastavalt siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab käesoleva otsuse kohest ja tõhusat täitmist. Tagasimakstavale abile lisandub intress, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil abi anti abisaaja/abisaajate käsutusse, kuni selle tagastamise kuupäevani. Intress arvutatakse viitemäära alusel, mida kasutatakse regionaalabi toetusekvivalendi arvutamisel.

Artikkel 5

Kreeka teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest meetmetest, mida ta on käesoleva otsuse täitmiseks võtnud.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 26. aprill 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT C 199, 23.8.2003, lk 3.

1

(2)  Vt märkus nr 1.

2

(3)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1.

3

(4)  Teates kasutatud ingliskeelne mõiste.

4

(5)  KOM(2001)574

5

(6)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8.

6

(7)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 15.

7

(8)  Vt joonealused märkused 9 ja 10.

8

(9)  Vt sarnased otsused Prantsusmaa (N 806/2001, 30. jaanuar 2002), Ühendkuningriigi (N 854/2001, 12. märts 2002) ja Saksamaa (N 269/2002, 2. juuli 2002) kohta, mis on kättesaadavad järgmisel internetiaadressil: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports.htm

9

(10)  Vt komisjoni 11. detsembri 2002. aasta negatiivne otsus 2003/196/EÜ riigiabi kava C 42/02 (ex N 286/02) kohta, mida Prantsusmaa rakendas Prantsusmaa lennuettevõtjate suhtes ja mis nägi ette algselt otsusega N 806/2001 lubatud kulude hüvitamise pikendamist 14. septembrile 2001 järgnevale perioodile (ELT L 77, 24.3.2003, lk 61).

10

Vt ka 31. aprilli 2003. aasta osaliselt negatiivne otsus 2003/637/EÜ riigiabi kava C 65/02 (ex N 262/02) kohta, mida Austria rakendas Austria lennuettevõtjate suhtes (ELT L 222, 5.9.2003, lk 33).

---