# Jurnalul Oficial C 70/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 70 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5027 martie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 70

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5027 martie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări, orientări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2007/C 070/01 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2006-2009 | 1 |
| 2007/C 070/02 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2006-2010 | 5 |
| 2007/C 070/03 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Greciei pentru perioada 2006-2009 | 9 |
| 2007/C 070/04 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2006-2010 | 13 |
| 2007/C 070/05 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2006-2011 | 17 |
| 2007/C 070/06 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2006-2009 | 21 |
| 2007/C 070/07 | Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2006-2009 | 24 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări, orientări și avize

AVIZE

Consiliu

2007/C 070/01

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2006-2009

1

2007/C 070/02

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2006-2010

5

2007/C 070/03

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Greciei pentru perioada 2006-2009

9

2007/C 070/04

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2006-2010

13

2007/C 070/05

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2006-2011

17

2007/C 070/06

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2006-2009

21

2007/C 070/07

Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2006-2009

24

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2007/C 070/08 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 27 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2007/C 070/08

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

27

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2007/C 070/09 | Rata de schimb a monedei euro | 35 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2007/C 070/10 | Procedura națională privind acordarea de drepturi de trafic limitate în Republica Slovacă | 36 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2007/C 070/09

Rata de schimb a monedei euro

35

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2007/C 070/10

Procedura națională privind acordarea de drepturi de trafic limitate în Republica Slovacă

36

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisie |
| 2007/C 070/11 | Cerere de oferte — EACEA/03/07 — Tineretul în lume: cooperarea cu alte țări decât țările vecine Uniunii Europene — Programul Tineretul în acțiune | 40 |
| 2007/C 070/12 | Cerere de oferte — EACEA/02/07 — Cerere de oferte de proiecte destinate promovării inovației și calității în domeniul tineretului — Programul Tineretul în acțiune | 42 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

2007/C 070/11

Cerere de oferte — EACEA/03/07 — Tineretul în lume: cooperarea cu alte țări decât țările vecine Uniunii Europene — Programul Tineretul în acțiune

40

2007/C 070/12

Cerere de oferte — EACEA/02/07 — Cerere de oferte de proiecte destinate promovării inovației și calității în domeniul tineretului — Programul Tineretul în acțiune

42

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări, orientări și avize

AVIZE

Consiliu

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2006-2009

(2007/C 70/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Irlandei pentru perioada 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Irlandei pentru perioada 2006-2009.

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o scădere reală a PIB-ului de la 5,4 % în 2006 la puțin peste 4,5 % în medie pentru restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile, chiar dacă există riscuri importante reprezentate de scăderea puternică a activităților intense de construcție în sectorul rezidențial și a prețurilor bunurilor imobiliare. Se pare că previziunile programului privind inflația sunt realiste. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o scădere reală a PIB-ului de la 5,4 % în 2006 la puțin peste 4,5 % în medie pentru restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile, chiar dacă există riscuri importante reprezentate de scăderea puternică a activităților intense de construcție în sectorul rezidențial și a prețurilor bunurilor imobiliare. Se pare că previziunile programului privind inflația sunt realiste.

| (3) | Pentru 2006, soldul administrațiilor publice reprezintă, conform estimărilor programului, un excedent de 2,3 % din PIB, în timp ce actualizarea precedentă prevedea un deficit bugetar de 0,6 % din PIB. Date mai recente privind lichiditățile administrației publice centrale prevăd un excedent și mai important, situat la circa 2,5 % din PIB. Rezultatul, mai bun în comparație cu anul precedent, se datorează în întregime situației veniturilor, oglindind în special dinamismul care continuă să caracterizeze piața imobiliară și să stimuleze fiscalitatea proprietăților imobiliare, și, într-o mai mică măsură, creșterii substanțiale a producției; aceasta din urmă are un efect asemănător asupra fiscalității generale. În ceea ce privește cheltuielile nominale, rezultatele estimate sunt asemănătoare celor înregistrate în buget. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, soldul administrațiilor publice reprezintă, conform estimărilor programului, un excedent de 2,3 % din PIB, în timp ce actualizarea precedentă prevedea un deficit bugetar de 0,6 % din PIB. Date mai recente privind lichiditățile administrației publice centrale prevăd un excedent și mai important, situat la circa 2,5 % din PIB. Rezultatul, mai bun în comparație cu anul precedent, se datorează în întregime situației veniturilor, oglindind în special dinamismul care continuă să caracterizeze piața imobiliară și să stimuleze fiscalitatea proprietăților imobiliare, și, într-o mai mică măsură, creșterii substanțiale a producției; aceasta din urmă are un efect asemănător asupra fiscalității generale. În ceea ce privește cheltuielile nominale, rezultatele estimate sunt asemănătoare celor înregistrate în buget.

| (4) | Strategia bugetară pe termen mediu a Irlandei constă în menținerea viabilității financiare, bazate pe respectarea Pactului de stabilitate și creștere. Se prevede că excedentele vor continua să existe pe parcursul întregii perioade de programare, excedentul global estimat situându-se de la 2,3 % din PIB în 2006 la 1,2 % în 2007 și scăzând treptat până la 0,6 % în 2009. Excedentul primar scade, de asemenea, de la 3,3 % din PIB în 2006, conform estimărilor, la 1,6 % din PIB în 2009. Reducerea la jumătate a excedentului global prevăzut în bugetul pentru 2007 se datorează ponderii cheltuielilor, mai ridicată decât se prevedea, această creștere reflectând în primul rând o sporire a transferurilor sociale. În 2008 și 2009 se prevede o scădere a ponderii veniturilor și cheltuielilor, însă în cazul cheltuielilor scăderea va fi nesemnificativă. În comparație cu previziunile incluse în actualizarea precedentă (până în 2008), creșterea importantă a soldului estimat pentru anul 2006, datorată unor venituri mai mari decât se preconizase, va continua și în următorii doi ani în ceea ce privește veniturile, excedentul global și ponderea excedentului primar, într-un ritm descendent și nu se va înregistra aproape nicio schimbare în profilul ponderii estimate a cheltuielilor. |
| --- | --- |

(4)

Strategia bugetară pe termen mediu a Irlandei constă în menținerea viabilității financiare, bazate pe respectarea Pactului de stabilitate și creștere. Se prevede că excedentele vor continua să existe pe parcursul întregii perioade de programare, excedentul global estimat situându-se de la 2,3 % din PIB în 2006 la 1,2 % în 2007 și scăzând treptat până la 0,6 % în 2009. Excedentul primar scade, de asemenea, de la 3,3 % din PIB în 2006, conform estimărilor, la 1,6 % din PIB în 2009. Reducerea la jumătate a excedentului global prevăzut în bugetul pentru 2007 se datorează ponderii cheltuielilor, mai ridicată decât se prevedea, această creștere reflectând în primul rând o sporire a transferurilor sociale. În 2008 și 2009 se prevede o scădere a ponderii veniturilor și cheltuielilor, însă în cazul cheltuielilor scăderea va fi nesemnificativă. În comparație cu previziunile incluse în actualizarea precedentă (până în 2008), creșterea importantă a soldului estimat pentru anul 2006, datorată unor venituri mai mari decât se preconizase, va continua și în următorii doi ani în ceea ce privește veniturile, excedentul global și ponderea excedentului primar, într-un ritm descendent și nu se va înregistra aproape nicio schimbare în profilul ponderii estimate a cheltuielilor.

| (5) | Se prevede că soldul structural (respectiv soldul ajustat ciclic exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat conform metodologiei stabilite de comun acord, va scădea, trecând de la un excedent cu puțin sub 3 % din PIB la puțin peste 1,5 % în 2009. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program constă în realizarea unui echilibru bugetar în termeni structurali, pe care programul își propune să îl mențină cu o marjă largă pe tot parcursul perioadei de programare. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de circa 1,25 % din PIB), realizarea soldului structural al programului ar trebui să conducă la asigurarea unei marje de siguranță care să prevină apariția unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II din Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită, fiind mai ambițios decât cel pe care îl presupune nivelul datoriei și creșterea medie potențială a producției pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Se prevede că soldul structural (respectiv soldul ajustat ciclic exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat conform metodologiei stabilite de comun acord, va scădea, trecând de la un excedent cu puțin sub 3 % din PIB la puțin peste 1,5 % în 2009. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program constă în realizarea unui echilibru bugetar în termeni structurali, pe care programul își propune să îl mențină cu o marjă largă pe tot parcursul perioadei de programare. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de circa 1,25 % din PIB), realizarea soldului structural al programului ar trebui să conducă la asigurarea unei marje de siguranță care să prevină apariția unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II din Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită, fiind mai ambițios decât cel pe care îl presupune nivelul datoriei și creșterea medie potențială a producției pe termen lung.

| (6) | Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate. Pe de o parte, situația macroeconomică, după un început probabil mai puternic decât se preconizase, ar putea avea o evoluție mai puțin favorabilă decât s-a estimat; în consecință, anumite surse de venituri, și anume cele care sunt cel mai strâns legate de piața imobiliară, ar putea suferi, de asemenea, o reducere semnificativă. Pe de altă parte, previziunile referitoare la toate celelalte surse de venituri privite în ansamblu rămân prudente, iar pe parcursul ultimilor ani cheltuielile s-au menținut în limitele preconizate sau în apropierea acestora. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate. Pe de o parte, situația macroeconomică, după un început probabil mai puternic decât se preconizase, ar putea avea o evoluție mai puțin favorabilă decât s-a estimat; în consecință, anumite surse de venituri, și anume cele care sunt cel mai strâns legate de piața imobiliară, ar putea suferi, de asemenea, o reducere semnificativă. Pe de altă parte, previziunile referitoare la toate celelalte surse de venituri privite în ansamblu rămân prudente, iar pe parcursul ultimilor ani cheltuielile s-au menținut în limitele preconizate sau în apropierea acestora.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, se pare că orientarea bugetară descrisă în program este suficientă pentru a permite menținerea OTM pe tot parcursul perioadei de programare, după cum se prevede în program. De asemenea, programul garantează o marjă de siguranță suficientă, astfel încât deficitul să nu depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe parcursul aceleiași perioade de programare. În ceea ce privește anii 2008 și 2009, strategia de politică fiscală este în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, în 2007, soldul structural scade puternic, ceea ce atrage după sine riscul ca strategia de politică fiscală descrisă în program să fie prociclică în decursul acestui an, în cazul în care condițiile economice se dovedesc a fi favorabile, situație care ar trebui evitată în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, se pare că orientarea bugetară descrisă în program este suficientă pentru a permite menținerea OTM pe tot parcursul perioadei de programare, după cum se prevede în program. De asemenea, programul garantează o marjă de siguranță suficientă, astfel încât deficitul să nu depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe parcursul aceleiași perioade de programare. În ceea ce privește anii 2008 și 2009, strategia de politică fiscală este în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, în 2007, soldul structural scade puternic, ceea ce atrage după sine riscul ca strategia de politică fiscală descrisă în program să fie prociclică în decursul acestui an, în cazul în care condițiile economice se dovedesc a fi favorabile, situație care ar trebui evitată în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere.

| (8) | Se estimează că datoria publică brută a scăzut la circa 25 % din PIB în 2006, situându-se la un nivel mult inferior valorii de referință de 60 % din PIB, prevăzute în tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei publice cu alte trei puncte procentuale în perioada de programare. |
| --- | --- |

(8)

Se estimează că datoria publică brută a scăzut la circa 25 % din PIB în 2006, situându-se la un nivel mult inferior valorii de referință de 60 % din PIB, prevăzute în tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei publice cu alte trei puncte procentuale în perioada de programare.

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației din Irlanda depășește cu mult media comunitară, datorită, în principal, faptului că populația este relativ tânără; în consecință, acest fapt presupune o creștere importantă a cheltuielilor cu pensiile ca pondere din PIB pe parcursul următoarelor decenii, fenomen în care maturizarea sistemului de pensii a jucat, parțial, un rol. Chiar dacă poziția bugetară inițială, îmbunătățită față de cea din 2005, contribuie în mod semnificativ la atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, aceasta nu este suficientă să acopere în întregime creșterea substanțială a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației. Conform programului, menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor măsuri vizând frânarea creșterii semnificative a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, se pare că Irlanda se confruntă cu un risc moderat în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației din Irlanda depășește cu mult media comunitară, datorită, în principal, faptului că populația este relativ tânără; în consecință, acest fapt presupune o creștere importantă a cheltuielilor cu pensiile ca pondere din PIB pe parcursul următoarelor decenii, fenomen în care maturizarea sistemului de pensii a jucat, parțial, un rol. Chiar dacă poziția bugetară inițială, îmbunătățită față de cea din 2005, contribuie în mod semnificativ la atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, aceasta nu este suficientă să acopere în întregime creșterea substanțială a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației. Conform programului, menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor măsuri vizând frânarea creșterii semnificative a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, se pare că Irlanda se confruntă cu un risc moderat în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, programul nu furnizează informații sistematice despre costurile sau economiile bugetare care decurg direct din principalele reforme prevăzute în programul național de reformă, iar previziunile bugetare ale acestuia nu par să ia în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Cu toate acestea, măsurile din domeniul finanțelor publice, menționate în programul de stabilitate, par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, cele două programe preconizează continuarea punerii în aplicare a unor proiecte ambițioase privind perfecționarea infrastructurii, mai ales în contextul Planului național de dezvoltare publicat în ianuarie 2007, în timp ce programul de stabilitate vine în completarea măsurilor prevăzute în programul național de reformă, prezentând o descriere amănunțită a măsurilor vizând îmbunătățirea caracteristicilor instituționale ale finanțelor publice; este vorba, în special, de măsurile referitoare la creșterea eficienței colectării impozitelor și la realizarea unei mai bune gestionări a cheltuielilor publice. |
| --- | --- |

(10)

Programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, programul nu furnizează informații sistematice despre costurile sau economiile bugetare care decurg direct din principalele reforme prevăzute în programul național de reformă, iar previziunile bugetare ale acestuia nu par să ia în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Cu toate acestea, măsurile din domeniul finanțelor publice, menționate în programul de stabilitate, par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, cele două programe preconizează continuarea punerii în aplicare a unor proiecte ambițioase privind perfecționarea infrastructurii, mai ales în contextul Planului național de dezvoltare publicat în ianuarie 2007, în timp ce programul de stabilitate vine în completarea măsurilor prevăzute în programul național de reformă, prezentând o descriere amănunțită a măsurilor vizând îmbunătățirea caracteristicilor instituționale ale finanțelor publice; este vorba, în special, de măsurile referitoare la creșterea eficienței colectării impozitelor și la realizarea unei mai bune gestionări a cheltuielilor publice.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită privind programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate informațiile obligatorii, precum și cea mai mare parte a celor facultative (2). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită privind programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate informațiile obligatorii, precum și cea mai mare parte a celor facultative (2).

Consiliul consideră că poziția bugetară pe termen mediu este echilibrată și că strategia bugetară constituie un bun exemplu de politică fiscală, în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea ar fi prudent să se păstreze o marjă de manevră împotriva unei eventuale inversări a tendinței actuale de creștere, care a fost alimentată de dezvoltarea puternică a sectorului imobiliar.

Ținând seama de evaluarea sus-menționată, în special de creșterea estimată a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, Irlanda este invitată să continue punerea în aplicare a măsurilor privind îmbunătățirea viabilității pe termen lung a finanțelor sale publice și să evite politicile prociclice în anii următori.

Tabel comparativ al evoluțiilor și al previziunilor bugetare

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS decembrie 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |
| COM noiembrie 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS decembrie 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |
| COM noiembrie 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB potențial) | PS decembrie 2006 (3) | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 |
| COM noiembrie 2006 (7) | – 0,5 | – 1,4 | – 1,9 | – 2,7 | n.a. |
| PS decembrie 2005 (3) | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |
| COM noiembrie 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |
| COM noiembrie 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 (3) | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| COM noiembrie 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | n.a. |
| PS decembrie 2005 (3) | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | n.a. |
| Sold structural (4)

  (% din PIB) | PS decembrie 2006 (5) | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| COM noiembrie 2006 (6) | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |
| COM noiembrie 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | n.a. |
| Sursa:

  Programul de stabilitate (PS); previziunile economice emise de serviciile Comisiei în toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație în %)

PS decembrie 2006

5,5

5,4

5,3

4,6

4,1

COM noiembrie 2006

5,5

5,3

5,3

4,3

n.a.

PS decembrie 2005

4,6

4,8

5,0

4,8

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS decembrie 2006

2,2

2,7

2,6

2,0

1,7

COM noiembrie 2006

2,2

2,9

2,7

2,2

n.a.

PS decembrie 2005

2,2

2,0

2,0

1,8

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB potențial)

PS decembrie 2006 (3)

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

COM noiembrie 2006 (7)

– 0,5

– 1,4

– 1,9

– 2,7

n.a.

PS decembrie 2005 (3)

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PS decembrie 2006

1,1

2,3

1,2

0,9

0,6

COM noiembrie 2006

1,1

1,2

0,9

0,4

n.a.

PS decembrie 2005

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS decembrie 2006

2,1

3,3

2,3

1,8

1,6

COM noiembrie 2006

2,1

2,2

1,9

1,4

n.a.

PS decembrie 2005

1,5

0,6

0,4

0,5

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PS decembrie 2006 (3)

1,3

2,8

1,8

1,8

1,6

COM noiembrie 2006

1,3

1,7

1,6

1,5

n.a.

PS decembrie 2005 (3)

0,8

0,2

0,1

0,1

n.a.

Sold structural (4)

(% din PIB)

PS decembrie 2006 (5)

1,6

2,7

1,8

1,8

1,6

COM noiembrie 2006 (6)

1,6

1,7

1,6

1,5

n.a.

PS decembrie 2005

0,8

0,2

0,1

0,1

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS decembrie 2006

27,4

25,1

23,0

22,4

21,9

COM noiembrie 2006

27,4

25,8

24,4

23,6

n.a.

PS decembrie 2005

28,0

28,0

28,2

28,3

n.a.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice emise de serviciile Comisiei în toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face referire în acest text pot fi găsite la următoarea adresă:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În special, nu sunt furnizate date privind indicii de consum privat, consumul din sectorul public şi de investiţii, şi nici date privind luarea şi acordarea de credite nete în sectorul privat, cheltuielile administraţiei publice în funcţie de rolul lor şi descompunerea ajustării stoc/flux a datoriei publice.

(3)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(4)  Sold bugetar ajustat ciclic (similar cu rândurile precedente) exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare.

(5)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare de -0,3 % din PIB în 2005 (estimate: a se vedea nota 4) și de 0,1 % din PIB (indicate în programe); nu există informații în program privind anii 2007-2009.

(6)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din previziunile emise de serviciile Comisiei în toamna anului 2006 (-0,3 % din PIB în 2005, contribuind la reducerea excedentului).

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % și 5,2 % respectiv, în perioada 2005-2008.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice emise de serviciile Comisiei în toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/5

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2006-2010

(2007/C 70/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Germaniei, pentru perioada 2006-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Germaniei, pentru perioada 2006-2010.

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o încetinire temporară a creșterii PIB-ului real de la 2,3 % în 2006 la 1,4 % în 2007, după care ritmul ar atinge 1

  % în medie în restul perioadei de programare. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (cea mai recentă estimare oficială privind creșterea PIB-ului în 2006 prezintă cifra de 2,7 %), se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile până în 2008 și oarecum optimiste după aceea, în comparație cu previziunile Comisiei privind creșterea potențială. Se pare că previziunile programului referitoare la inflație sunt mai degrabă optimiste. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Pentru 2006, programul menționează un deficit al administrațiilor publice de 2,1 % din PIB (revizuit la 1,9 % potrivit ultimelor informații din partea guvernului), față de obiectivul de 3,3 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă a programului de stabilitate. Guvernul a încasat venituri neașteptat de mari din impozite care, în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, nu au fost cheltuite în 2006. Veniturile fiscale (adică veniturile din impozite și contribuții sociale) sunt prognozate acum să crească până la aproape 40 % din PIB în 2006, respectiv cu aproape 1 % din PIB mai mult decât se estima în actualizarea precedentă. Cheltuielile publice generale au fost ținute sub control în 2006. Ușoara reducere a cheltuielilor din cadrul execuției bugetare derivă din transferuri monetare mai scăzute, datorate în principal repercusiunilor pozitive neașteptate pe care îmbunătățirile de pe piața muncii le-au adus Agenției Federale a Muncii. În plus, cheltuielile privind dobânzile și subvențiile au fost mai scăzute decât cele estimate. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, programul menționează un deficit al administrațiilor publice de 2,1 % din PIB (revizuit la 1,9 % potrivit ultimelor informații din partea guvernului), față de obiectivul de 3,3 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă a programului de stabilitate. Guvernul a încasat venituri neașteptat de mari din impozite care, în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, nu au fost cheltuite în 2006. Veniturile fiscale (adică veniturile din impozite și contribuții sociale) sunt prognozate acum să crească până la aproape 40 % din PIB în 2006, respectiv cu aproape 1 % din PIB mai mult decât se estima în actualizarea precedentă. Cheltuielile publice generale au fost ținute sub control în 2006. Ușoara reducere a cheltuielilor din cadrul execuției bugetare derivă din transferuri monetare mai scăzute, datorate în principal repercusiunilor pozitive neașteptate pe care îmbunătățirile de pe piața muncii le-au adus Agenției Federale a Muncii. În plus, cheltuielile privind dobânzile și subvențiile au fost mai scăzute decât cele estimate.

| (4) | Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu este să asigure viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Pentru a-l atinge, programul propune să continue consolidarea bugetară, în paralel cu îmbunătățirea condițiilor de creștere și ocupare a forței de muncă. După corectarea prevăzută pentru deficitul excesiv din 2006, se prevede că ponderea deficitului va scădea cu

  puncte procentuale pe an (cu excepția anului 2008), pentru a ajunge la

   % din PIB în 2010. Îmbunătățirea soldului primar urmează același model, excedentul ajungând la 2 % din PIB până în 2010. În timp ce bugetul conține măsuri corective în ceea ce privește veniturile, și anume mărirea ratei normale a TVA de la 16 % la 19 %, se estimează ca atât ponderea veniturilor, cât și a cheltuielilor vor prezenta o tendință descendentă, de la an la an. Într-adevăr, ponderea cheltuielilor va scădea cu 2

  puncte procentuale, ajungând la 43 % din PIB, până în 2010. Acest rezultat se preconizează a fi obținut, în primul rând, printr-o limitare a cheltuielilor sociale. În aceeași perioadă, se preconizează ca raportul venituri-PIB să scadă cu 1

  puncte procentuale, ajungând la 42 % din PIB, până în 2010; o creștere a ponderii fiscale (de exemplu creșterea ratei TVA în 2007) este compensată în general de scăderea ponderii contribuțiilor sociale (datorită reducerii ratei asigurărilor pentru șomaj în anul 2007 și a diminuării progresive a cotei contribuțiilor), în timp ce veniturile nefiscale sunt în scădere. În comparație cu actualizarea precedentă, obiectivele bugetare sunt mai ambițioase în fiecare an, cu toate că în 2008 nu se prevede nicio ajustare. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (5) | Se estimează o îmbunătățire a soldului structural (și anume soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, trecând de la un deficit de aproape 2 % din PIB în 2006 la

  % la sfârșitul perioadei de programare, o îmbunătățire în medie cu aproape

  % din PIB pe an. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unei poziții echilibrate în termeni structurali, pe care acesta nu își propune să o atingă pe parcursul perioadei de programare. Deoarece OTM este mai solicitant decât pragul minim (estimat la un deficit de aproape 1

  % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să garanteze obținerea unei marje de siguranță care să împiedice apariția unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II din Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită, reflectând în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea potențială medie a producției pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

| (6) | Riscurile pentru previziunile bugetare din program par a fi echilibrate pentru 2007, dar rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prevăzute. În particular, rămâne riscul ca reducerea prevăzută privind cheltuielile sociale să nu poată fi realizată fără măsuri suplimentare, care nu sunt specificate în program. Într-adevăr, chiar în actualizare se specifică faptul că atât piața muncii cât și sistemele de securitate socială trebuie să facă obiectul unor reforme suplimentare. În plus, un risc anume izvorăște din reforma planificată în domeniul impozitării companiilor în 2008. Astfel, se poate dovedi necesară compensarea eventualelor diminuări ale veniturilor provenite din impozitarea companiilor, prin restricții suplimentare în ceea ce privește cheltuielile. Făcând abstracție de acea reformă, previziunile privind veniturile par a fi prudente. Cu toate acestea, în ansamblu, rămân însă riscuri privind ajustarea bugetară, în special în ceea ce privește punere în aplicare a strategiei de ajustare în ultimii ani ai perioadei de programare. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile pentru previziunile bugetare din program par a fi echilibrate pentru 2007, dar rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prevăzute. În particular, rămâne riscul ca reducerea prevăzută privind cheltuielile sociale să nu poată fi realizată fără măsuri suplimentare, care nu sunt specificate în program. Într-adevăr, chiar în actualizare se specifică faptul că atât piața muncii cât și sistemele de securitate socială trebuie să facă obiectul unor reforme suplimentare. În plus, un risc anume izvorăște din reforma planificată în domeniul impozitării companiilor în 2008. Astfel, se poate dovedi necesară compensarea eventualelor diminuări ale veniturilor provenite din impozitarea companiilor, prin restricții suplimentare în ceea ce privește cheltuielile. Făcând abstracție de acea reformă, previziunile privind veniturile par a fi prudente. Cu toate acestea, în ansamblu, rămân însă riscuri privind ajustarea bugetară, în special în ceea ce privește punere în aplicare a strategiei de ajustare în ultimii ani ai perioadei de programare.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscului, orientarea bugetară descrisă în program este compatibilă cu o corectare a deficitului excesiv în 2006, cu un an mai devreme decât termenul limită stabilit de Consiliu. De asemenea, aceasta pare să asigure o marjă de siguranță suficientă, astfel încât deficitul să nu depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale în 2007, în ciuda existenței anumitor riscuri pentru anul 2008. În anii care urmează corectării deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM stabilit de program ar trebui să se accelereze, în special în 2008, pentru a fi în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, în care se stipulează că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință. Această ajustare trebuie să fie mai accentuată în perioade economice „favorabile “și poate fi mai lentă în perioade economice „nefavorabile“. În particular, pentru anul 2008 nu este planificată nicio îmbunătățire a soldului structural, un moment în care se prevede predominanța unor perioade economice „favorabile“. Respectarea cursului de ajustare structurală solicitată ar permite de fapt atingerea OTM până la sfârșitul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscului, orientarea bugetară descrisă în program este compatibilă cu o corectare a deficitului excesiv în 2006, cu un an mai devreme decât termenul limită stabilit de Consiliu. De asemenea, aceasta pare să asigure o marjă de siguranță suficientă, astfel încât deficitul să nu depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale în 2007, în ciuda existenței anumitor riscuri pentru anul 2008. În anii care urmează corectării deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM stabilit de program ar trebui să se accelereze, în special în 2008, pentru a fi în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, în care se stipulează că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință. Această ajustare trebuie să fie mai accentuată în perioade economice „favorabile “și poate fi mai lentă în perioade economice „nefavorabile“. În particular, pentru anul 2008 nu este planificată nicio îmbunătățire a soldului structural, un moment în care se prevede predominanța unor perioade economice „favorabile“. Respectarea cursului de ajustare structurală solicitată ar permite de fapt atingerea OTM până la sfârșitul perioadei de programare.

| (8) | Se estimează că ponderea datoriei publice brute se va fi stabilizat la 67,9 % din PIB în 2006, peste valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei cu 3

  puncte procentuale pe perioada de programare. Evoluția ponderii datoriei ar putea fi mai puțin favorabilă decât cea prevăzută în program, date fiind riscurile care amenință atingerea obiectivelor deficitului și incertitudinea cu privire la ajustările fluxurilor de capitaluri pentru reducerea datoriei, prevăzute în program. Pentru evaluarea acestui risc, este posibil ca ponderea datoriei să nu se reducă suficient în vederea atingerii valorii de referință pe perioada de programare. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Germania se situează în apropierea mediei din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere oarecum mai scăzută decât în multe alte țări, ca rezultat al reformelor deja adoptate pentru sistemele de pensii. A fost adoptat un proiect de lege privind mărirea treptată a vârstei legale de pensionare, până la 67 ani, începând din 2012. Deși se acordă excepții de la această limită mai ridicată de vârstă, această măsură va întări viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În plus, dezvoltarea unor sisteme suplimentare de pensii private va contribui în mod pozitiv la veniturile din pensii. Poziția bugetară inițială constituie un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar și înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. În plus, nivelul actual al datoriei brute depășește valoarea de referință din tratat. În ansamblu, Germania pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Germania se situează în apropierea mediei din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere oarecum mai scăzută decât în multe alte țări, ca rezultat al reformelor deja adoptate pentru sistemele de pensii. A fost adoptat un proiect de lege privind mărirea treptată a vârstei legale de pensionare, până la 67 ani, începând din 2012. Deși se acordă excepții de la această limită mai ridicată de vârstă, această măsură va întări viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În plus, dezvoltarea unor sisteme suplimentare de pensii private va contribui în mod pozitiv la veniturile din pensii. Poziția bugetară inițială constituie un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar și înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. În plus, nivelul actual al datoriei brute depășește valoarea de referință din tratat. În ansamblu, Germania pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, acesta nu furnizează nicio informație sistematică privind costurile sau economiile bugetare directe, ca urmare a reformelor principale prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare nu iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor subliniate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, care sunt menționate în programul de stabilitate, par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, atât reforma privind impozitarea companiilor din 2008, cât și reforma din domeniul sănătății au prioritate în ambele programe. Mai mult, cele două programe prevăd o revizuire a relațiilor fiscale între nivelurile administrației publice pe parcursul celei de-a doua etape a reformei sistemului federal, în vederea întăririi responsabilității la fiecare nivel. În acest context, programul de stabilitate recunoaște, de asemenea, necesitatea dezvoltării unui cadru instituțional care să asigure disciplina bugetară la toate nivelurile administrației publice și să prevadă măsuri care să vizeze evitarea apariției crizelor bugetare. |
| --- | --- |

(10)

Programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, acesta nu furnizează nicio informație sistematică privind costurile sau economiile bugetare directe, ca urmare a reformelor principale prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare nu iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor subliniate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, care sunt menționate în programul de stabilitate, par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, atât reforma privind impozitarea companiilor din 2008, cât și reforma din domeniul sănătății au prioritate în ambele programe. Mai mult, cele două programe prevăd o revizuire a relațiilor fiscale între nivelurile administrației publice pe parcursul celei de-a doua etape a reformei sistemului federal, în vederea întăririi responsabilității la fiecare nivel. În acest context, programul de stabilitate recunoaște, de asemenea, necesitatea dezvoltării unui cadru instituțional care să asigure disciplina bugetară la toate nivelurile administrației publice și să prevadă măsuri care să vizeze evitarea apariției crizelor bugetare.

| (11) | Măsurile prevăzute în domeniul finanțelor publice sunt în ansamblu conforme cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările generale integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în domeniul finanțelor publice sunt în ansamblu conforme cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările generale integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor facultative (2). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor facultative (2).

În ansamblu, programul actualizat este considerat a fi în conformitate cu o corectare a deficitului excesiv din 2006, cu un an înainte de termenul limită stabilit de Consiliu, iar în anii următori, vor fi făcute unele progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Cu toate acestea, există unele riscuri legate de atingerea obiectivelor bugetare.

Având in vedere evaluarea de mai sus, Consiliul invită Germania să:

| (i) | Beneficieze de perioadele economice „favorabile“, să intensifice ajustarea structurală în 2008, inclusiv prin utilizarea de venituri suplimentare în scopul reducerii deficitului, să continue consolidarea fiscală în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu ulterior, menținând un control strict asupra cheltuielilor, asigurând că reforma anunțată privind sistemul de impozitare a companiilor nu va pune în pericol consolidarea fiscală; |
| --- | --- |

(i)

Beneficieze de perioadele economice „favorabile“, să intensifice ajustarea structurală în 2008, inclusiv prin utilizarea de venituri suplimentare în scopul reducerii deficitului, să continue consolidarea fiscală în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu ulterior, menținând un control strict asupra cheltuielilor, asigurând că reforma anunțată privind sistemul de impozitare a companiilor nu va pune în pericol consolidarea fiscală;

| (ii) | Ținând cont de nivelul datoriei și de creșterea estimată a cheltuielilor privind îmbătrânirea populației, să îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea obiectivului OTM și prin punerea în aplicare a unor reforme, în special în ceea ce privește sistemul de sănătate; |
| --- | --- |

(ii)

Ținând cont de nivelul datoriei și de creșterea estimată a cheltuielilor privind îmbătrânirea populației, să îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea obiectivului OTM și prin punerea în aplicare a unor reforme, în special în ceea ce privește sistemul de sănătate;

| (iii) | Să contribuie la îmbunătățirea cadrului bugetar în vederea întăririi disciplinei fiscale la toate nivelurile administrației publice, în special prin punerea în aplicare a planurilor aferente celei de-a doua etape din cadrul reformei sistemului federal. |
| --- | --- |

(iii)

Să contribuie la îmbunătățirea cadrului bugetar în vederea întăririi disciplinei fiscale la toate nivelurile administrației publice, în special prin punerea în aplicare a planurilor aferente celei de-a doua etape din cadrul reformei sistemului federal.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (% variație) | PS nov. 2006 | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 | 1 | 1 |
| COM nov. 2006 | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | — | — |
| PS feb. 2006 | 0,9 | 1 | 1 | 1 | 1 | — |
| Inflație IAPC
  (%) | PS nov. 2006 | — | — | — | — | — | — |
| COM nov. 2006 | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | — | — |
| PS feb. 2006 | — | — | — | — | — | — |
| Diferența de producție
  (% din PIB potențial) | PS nov. 2006 (3) | – 1,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,0 |
| COM nov. 2006 (7) | – 1,3 | – 0,2 | – 0,4 | 0,1 | — | — |
| PS feb. 2006 (3) | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 | — |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PS nov. 2006 | – 3,2 | – 2,1 | – 1 | – 1 | – 1 | – |
| COM nov. 2006 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,6 | – 1,2 | — | — |
| PS feb. 2006 | – 3,3 | – 3,3 | – 2 | – 2 | – 1 | — |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS nov. 2006 | – 0,5 | | 1 | 1 | 1 | 2 |
| COM nov. 2006 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | — | — |
| SP feb. 2006 | – 0,5 | – | | 1 | 1 | — |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PS nov. 2006 (3) | – 2,6 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| COM nov. 2006 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| PS feb. 2006 (3) | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Sold structural (4)

  (% din PIB) | PS nov. 2006 (5) | – 2,7 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| COM nov. 2006 (6) | – 2,7 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| PS feb. 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS nov. 2006 | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 | 65 | 64 |
| COM nov. 2006 | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | — | — |
| PS feb. 2006 | 67 | 69 | 68 | 68 | 67 | — |
| Sursa:


  Programul de stabilitate (PS); previziunile economice emise de serviciile Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(% variație)

PS nov. 2006

0,9

2,3

1,4

1 Formula

1 Formula

1 Formula

COM nov. 2006

0,9

2,4

1,4

2,0

—

—

PS feb. 2006

0,9

1 Formula

1

1 Formula

1 Formula

—

Inflație IAPC

(%)

PS nov. 2006

—

—

—

—

—

—

COM nov. 2006

1,9

1,8

2,2

1,2

—

—

PS feb. 2006

—

—

—

—

—

—

Diferența de producție

(% din PIB potențial)

PS nov. 2006 (3)

– 1,2

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0,0

0,0

COM nov. 2006 (7)

– 1,3

– 0,2

– 0,4

0,1

—

—

PS feb. 2006 (3)

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

—

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PS nov. 2006

– 3,2

– 2,1

– 1 Formula

– 1 Formula

– 1

– Formula

COM nov. 2006

– 3,2

– 2,3

– 1,6

– 1,2

—

—

PS feb. 2006

– 3,3

– 3,3

– 2 Formula

– 2

– 1 Formula

—

Sold primar

(% din PIB)

PS nov. 2006

– 0,5

Formula

1

1

1 Formula

2

COM nov. 2006

– 0,5

0,4

1,1

1,5

—

—

SP feb. 2006

– 0,5

– Formula

Formula

1 Formula

1 Formula

—

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PS nov. 2006 (3)

– 2,6

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

COM nov. 2006

– 2,6

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

PS feb. 2006 (3)

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Sold structural (4)

(% din PIB)

PS nov. 2006 (5)

– 2,7

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

COM nov. 2006 (6)

– 2,7

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

PS feb. 2006

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS nov. 2006

67,9

67,9

67

66 Formula

65 Formula

64 Formula

COM nov. 2006

67,9

67,8

67,7

67,3

—

—

PS feb. 2006

67 Formula

69

68 Formula

68

67

—

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice emise de serviciile Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat de Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de faţă pot fi găsite la următoarea adresă de internet:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În special, nu sunt furnizate date despre inflaţia IAPC, transferurile sociale totale şi ajustarea fluxurilor de capitaluri, în timp ce informaţiile privind remunerarea salariaţilor, defalcarea veniturilor fiscale au fost furnizate separat Comisiei.

(3)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(4)  Sold bugetar ajustat ciclic (similar cu rândurile precedente) exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare.

(5)  Măsuri de derogare și alte măsuri temporare preluate din program (creșterea deficitului 0,1 % din PIB în 2005).

(6)  Măsuri de derogare și alte măsuri temporare preluate din previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2005 (creșterea deficitului 0,1 % din PIB în 2005).

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % și 1,4 % respectiv în perioada 2005-2008.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice emise de serviciile Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/9

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de stabilitate actualizat al Greciei pentru perioada 2006-2009

(2007/C 70/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007, Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Greciei pentru perioada 2006-2009 (2)
   (3). |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007, Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Greciei pentru perioada 2006-2009 (2)
   (3).

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o stabilizare globală a creșterii PIB-ului real la circa 4 % anual. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile pentru 2006 și 2007, dar și pe ipoteze optimiste ulterioare, având în vedere faptul că se preconizează o evoluție pozitivă a creșterii. Previziunile programului în ceea ce privește inflația sunt destul de pesimiste pentru ultimii ani ai perioadei de programare. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o stabilizare globală a creșterii PIB-ului real la circa 4 % anual. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile pentru 2006 și 2007, dar și pe ipoteze optimiste ulterioare, având în vedere faptul că se preconizează o evoluție pozitivă a creșterii. Previziunile programului în ceea ce privește inflația sunt destul de pesimiste pentru ultimii ani ai perioadei de programare.

| (3) | Pentru 2006, deficitul administrației publice este estimat la 2,6 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 și în recenta actualizare, în conformitate cu obiectivul stabilit în actualizarea precedentă a programului de stabilitate. În ceea ce privește volumul total al cheltuielilor, obiectivul fixat în bugetul pentru 2006 a fost atins. În timp ce obiectivele fixate pentru principalele categorii de cheltuieli au fost atinse, în linii mari, o reducere a transferurilor sociale — altele decât cele în natură — a compensat integral depășirea cu 0,5 % din PIB a investițiilor publice. Veniturile totale au fost ușor mai ridicate decât cele preconizate. Măsurile punctuale au fost înlocuite parțial cu măsuri permanente puse în aplicare la mijlocul anului, și anume creșterea accizelor la carburanți și țigarete și o majorare a taxei aplicabile facturilor de telefonie mobilă. Veniturile rezultate din aceste măsuri permanente au compensat reducerea veniturilor rezultate din măsuri punctuale, de la 0,6 % din PIB la 0,4 % din PIB în bugetul pentru 2006. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, deficitul administrației publice este estimat la 2,6 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 și în recenta actualizare, în conformitate cu obiectivul stabilit în actualizarea precedentă a programului de stabilitate. În ceea ce privește volumul total al cheltuielilor, obiectivul fixat în bugetul pentru 2006 a fost atins. În timp ce obiectivele fixate pentru principalele categorii de cheltuieli au fost atinse, în linii mari, o reducere a transferurilor sociale — altele decât cele în natură — a compensat integral depășirea cu 0,5 % din PIB a investițiilor publice. Veniturile totale au fost ușor mai ridicate decât cele preconizate. Măsurile punctuale au fost înlocuite parțial cu măsuri permanente puse în aplicare la mijlocul anului, și anume creșterea accizelor la carburanți și țigarete și o majorare a taxei aplicabile facturilor de telefonie mobilă. Veniturile rezultate din aceste măsuri permanente au compensat reducerea veniturilor rezultate din măsuri punctuale, de la 0,6 % din PIB la 0,4 % din PIB în bugetul pentru 2006.

| (4) | Strategia bugetară din cadrul programului are drept obiectiv corectarea deficitului excesiv din 2006. Ulterior, se preconizează ca deficitul public să se reducă în mod constant pe parcursul perioadei de programare, atingând nivelul de 1,2 % din PIB în 2009. Reducerea deficitului cu 1,50 puncte procentuale din PIB în perioada cuprinsă între 2006 și 2009 este rezultatul creșterii veniturilor și al reducerii cheltuielilor. În ceea ce privește veniturile, se preconizează o creștere cu 0,75 puncte procentuale din PIB a veniturilor totale, în special datorită impozitelor indirecte și contribuțiilor sociale. În același timp, în ceea ce privește cheltuielile pe parcursul aceleiași perioade, se preconizează o reducere cu 0,75 puncte procentuale din PIB a cheltuielilor totale, din care o parte de 0,50 puncte procentuale este rezultatul cheltuielilor mai scăzute cu plata dobânzii. Prin urmare, se prevede că reducerea cheltuielilor primare se va limita la doar 0,25 puncte procentuale. Se preconizează că transferurile sociale vor crește cu 0,50 puncte procentuale, ceea ce s-ar compensa pe deplin prin reducerea cu 0,75 puncte procentuale a altor categorii de cheltuieli, în principal consumul colectiv. Excedentul primar ar trebui crească cu aproximativ 1 punct procentual pe parcursul perioadei de programare, pentru a atinge 3 % din PIB până în 2009. Cu toate că, în comparație cu programul precedent, obiectivele pentru perioada 2006-2008 rămân, în linii mari, neschimbate în cadrul unui scenariu macroeconomic identic, ajustarea pentru 2006 este mai semnificativă, având în vedere nivelul mai mare al deficitului pentru 2005 (5,2 % din PIB) decât cel prevăzut în actualizarea din decembrie 2005 (4,3 % din PIB). |
| --- | --- |

(4)

Strategia bugetară din cadrul programului are drept obiectiv corectarea deficitului excesiv din 2006. Ulterior, se preconizează ca deficitul public să se reducă în mod constant pe parcursul perioadei de programare, atingând nivelul de 1,2 % din PIB în 2009. Reducerea deficitului cu 1,50 puncte procentuale din PIB în perioada cuprinsă între 2006 și 2009 este rezultatul creșterii veniturilor și al reducerii cheltuielilor. În ceea ce privește veniturile, se preconizează o creștere cu 0,75 puncte procentuale din PIB a veniturilor totale, în special datorită impozitelor indirecte și contribuțiilor sociale. În același timp, în ceea ce privește cheltuielile pe parcursul aceleiași perioade, se preconizează o reducere cu 0,75 puncte procentuale din PIB a cheltuielilor totale, din care o parte de 0,50 puncte procentuale este rezultatul cheltuielilor mai scăzute cu plata dobânzii. Prin urmare, se prevede că reducerea cheltuielilor primare se va limita la doar 0,25 puncte procentuale. Se preconizează că transferurile sociale vor crește cu 0,50 puncte procentuale, ceea ce s-ar compensa pe deplin prin reducerea cu 0,75 puncte procentuale a altor categorii de cheltuieli, în principal consumul colectiv. Excedentul primar ar trebui crească cu aproximativ 1 punct procentual pe parcursul perioadei de programare, pentru a atinge 3 % din PIB până în 2009. Cu toate că, în comparație cu programul precedent, obiectivele pentru perioada 2006-2008 rămân, în linii mari, neschimbate în cadrul unui scenariu macroeconomic identic, ajustarea pentru 2006 este mai semnificativă, având în vedere nivelul mai mare al deficitului pentru 2005 (5,2 % din PIB) decât cel prevăzut în actualizarea din decembrie 2005 (4,3 % din PIB).

| (5) | Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural (adică a soldului bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la un deficit de circa 3,5 % din PIB în 2006 la 1,75 % la sfârșitul perioadei de programare (2009). La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui echilibru sau al unui excedent bugetar în termeni structurali, pe care programul nu își propune să îl atingă pe durata programului. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit structural de circa 1,5 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să conducă la asigurarea unei marje de siguranță, care să prevină apariția unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate în Pactul de stabilitate și de creștere și în codul de conduită pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (mecanismul cursului de schimb) II și reflectă în mod corespunzător ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural (adică a soldului bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la un deficit de circa 3,5 % din PIB în 2006 la 1,75 % la sfârșitul perioadei de programare (2009). La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui echilibru sau al unui excedent bugetar în termeni structurali, pe care programul nu își propune să îl atingă pe durata programului. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit structural de circa 1,5 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să conducă la asigurarea unei marje de siguranță, care să prevină apariția unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate în Pactul de stabilitate și de creștere și în codul de conduită pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (mecanismul cursului de schimb) II și reflectă în mod corespunzător ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung.

| (6) | Riscurile pe care le prezintă previziunile bugetare din program par a fi, în linii mari, echilibrate până în 2007, dar rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe ulterior decât cele prevăzute în cadrul programului. În special pentru 2008 și 2009, programul nu furnizează suficiente informații referitoare la măsurile avute în vedere și se bazează pe un scenariu macroeconomic optimist. Pe baza experienței acumulate și deși nu s-au înregistrat derapaje în ultimii doi ani, riscurile unei depășiri a plafonului de cheltuieli pe durata programului nu pot fi excluse, în timp ce reducerea veniturilor ar putea prinde contur în cazul în care măsurile preconizate pentru combaterea evaziunii fiscale se dovedesc a fi ineficiente. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile pe care le prezintă previziunile bugetare din program par a fi, în linii mari, echilibrate până în 2007, dar rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe ulterior decât cele prevăzute în cadrul programului. În special pentru 2008 și 2009, programul nu furnizează suficiente informații referitoare la măsurile avute în vedere și se bazează pe un scenariu macroeconomic optimist. Pe baza experienței acumulate și deși nu s-au înregistrat derapaje în ultimii doi ani, riscurile unei depășiri a plafonului de cheltuieli pe durata programului nu pot fi excluse, în timp ce reducerea veniturilor ar putea prinde contur în cazul în care măsurile preconizate pentru combaterea evaziunii fiscale se dovedesc a fi ineficiente.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi, în ansamblu, conformă cu corectarea deficitului excesiv până în 2006, în conformitate cu recomandarea Consiliului. Cu toate acestea, orientarea bugetară pare să nu asigure o marjă de siguranță suficientă pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe durata programului. Se așteaptă ca, în perioada ulterioară corectării deficitului excesiv, Grecia să continue să beneficieze de evoluții pozitive. În temeiul acestei evaluări, ritmul de ajustare către realizarea OTM pe care îl implică programul ar trebui întărit, în special după 2007, în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, în care se specifică faptul că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi, în ansamblu, conformă cu corectarea deficitului excesiv până în 2006, în conformitate cu recomandarea Consiliului. Cu toate acestea, orientarea bugetară pare să nu asigure o marjă de siguranță suficientă pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe durata programului. Se așteaptă ca, în perioada ulterioară corectării deficitului excesiv, Grecia să continue să beneficieze de evoluții pozitive. În temeiul acestei evaluări, ritmul de ajustare către realizarea OTM pe care îl implică programul ar trebui întărit, în special după 2007, în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, în care se specifică faptul că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile.

| (8) | Se estimează că datoria publică brută a atins 104 % din PIB în 2006, adică cu mult peste valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. Programul prevede o scădere progresivă a nivelului datoriei cu aproape 13 puncte procentuale din PIB pe durata programului, în timp ce ajustările stoc-flux sunt diminuate rapid începând cu 2007. Este posibil ca după 2007 evoluția nivelului datoriei să fie mai puțin favorabilă decât se preconizează în cadrul programului, datorită previziunilor optimiste de creștere și riscurilor pe care le prezintă țintele de deficit menționate anterior. Cu toate acestea, în lumina prezentei evaluări a riscurilor, nivelul datoriei pare să se reducă suficient în vederea atingerii valorii de referință pe parcursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(8)

Se estimează că datoria publică brută a atins 104 % din PIB în 2006, adică cu mult peste valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. Programul prevede o scădere progresivă a nivelului datoriei cu aproape 13 puncte procentuale din PIB pe durata programului, în timp ce ajustările stoc-flux sunt diminuate rapid începând cu 2007. Este posibil ca după 2007 evoluția nivelului datoriei să fie mai puțin favorabilă decât se preconizează în cadrul programului, datorită previziunilor optimiste de creștere și riscurilor pe care le prezintă țintele de deficit menționate anterior. Cu toate acestea, în lumina prezentei evaluări a riscurilor, nivelul datoriei pare să se reducă suficient în vederea atingerii valorii de referință pe parcursul perioadei de programare.

| (9) | În cazul Greciei, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației nu poate fi estimat, deoarece previziunile pe termen lung referitoare la cheltuielile cu sistemul de pensii nu sunt disponibile. Totuși, este foarte probabil ca acestea să se situeze cu mult peste media UE; conform ultimelor date disponibile din cadrul programului de stabilitate actualizat al Greciei pentru 2002, se preconizează o creștere semnificativă a cheltuielilor cu sistemul de pensii ca pondere din PIB pe termen lung. Poziția bugetară inițială, deși îmbunătățită comparativ cu 2005, constituie un risc important pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar fără a ține seama și de impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Mai mult, nivelul actual al datoriei brute depășește cu mult valoarea de referință din tratat, reducerea acesteia necesitând obținerea și menținerea pe perioade lungi a unor excedente primare semnificative. Consolidarea finanțelor publice, astfel cum este prevăzut, precum și măsurile urgente de reformă vizând limitarea posibilei creșteri semnificative a cheltuielilor cu sistemul de pensii ar contribui la reducerea riscurilor viabilității pe termen lung a finanțelor publice. În ansamblu, Grecia pare a se confrunta cu un risc sporit în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Existența previziunilor pe termen lung referitoare la cheltuielile cu sistemul de pensii ar ameliora evaluarea viabilității bugetare pe termen lung. |
| --- | --- |

(9)

În cazul Greciei, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației nu poate fi estimat, deoarece previziunile pe termen lung referitoare la cheltuielile cu sistemul de pensii nu sunt disponibile. Totuși, este foarte probabil ca acestea să se situeze cu mult peste media UE; conform ultimelor date disponibile din cadrul programului de stabilitate actualizat al Greciei pentru 2002, se preconizează o creștere semnificativă a cheltuielilor cu sistemul de pensii ca pondere din PIB pe termen lung. Poziția bugetară inițială, deși îmbunătățită comparativ cu 2005, constituie un risc important pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar fără a ține seama și de impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Mai mult, nivelul actual al datoriei brute depășește cu mult valoarea de referință din tratat, reducerea acesteia necesitând obținerea și menținerea pe perioade lungi a unor excedente primare semnificative. Consolidarea finanțelor publice, astfel cum este prevăzut, precum și măsurile urgente de reformă vizând limitarea posibilei creșteri semnificative a cheltuielilor cu sistemul de pensii ar contribui la reducerea riscurilor viabilității pe termen lung a finanțelor publice. În ansamblu, Grecia pare a se confrunta cu un risc sporit în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Existența previziunilor pe termen lung referitoare la cheltuielile cu sistemul de pensii ar ameliora evaluarea viabilității bugetare pe termen lung.

| (10) | Programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului global al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, acesta nu furnizează informații sistematice privind costurile bugetare directe sau economiile rezultate ca urmare a punerii în aplicare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile bugetare din cadrul acestuia, cu excepția celor pentru 2007, nu iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor definite în programul național de reformă. Cu toate acestea, măsurile din domeniul finanțelor publice avute în vedere în cadrul programului de stabilitate par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, majoritatea măsurilor și a acțiunilor prevăzute în raportul privind punerea în aplicare a programului național de reformă pentru 2007 par a fi incluse în legea bugetului pentru 2007, deși lipsa unei descrieri detaliate a măsurilor și a punerii în aplicare a acestora determină anumite incertitudini cu privire la implicațiile bugetare. |
| --- | --- |

(10)

Programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului global al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, acesta nu furnizează informații sistematice privind costurile bugetare directe sau economiile rezultate ca urmare a punerii în aplicare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile bugetare din cadrul acestuia, cu excepția celor pentru 2007, nu iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor definite în programul național de reformă. Cu toate acestea, măsurile din domeniul finanțelor publice avute în vedere în cadrul programului de stabilitate par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, majoritatea măsurilor și a acțiunilor prevăzute în raportul privind punerea în aplicare a programului național de reformă pentru 2007 par a fi incluse în legea bugetului pentru 2007, deși lipsa unei descrieri detaliate a măsurilor și a punerii în aplicare a acestora determină anumite incertitudini cu privire la implicațiile bugetare.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate datele solicitate și cea mai parte a celor facultative (4). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate datele solicitate și cea mai parte a celor facultative (4).

Consiliul consideră că, în urma unei consolidări fiscale semnificative și în contextul unor previziuni de creștere accentuată, programul este conform cu corectarea deficitului excesiv până în 2006 și prevede progrese în vederea realizării OTM. Cu toate acestea, OTM nu va fi atins pe durata programului. Consolidarea, care se bazează și pe o diminuare importantă a presiunii dobânzilor, este supusă anumitor riscuri, deoarece se prezintă doar parțial detalii ale măsurilor specifice după 2007.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Grecia este invitată:

| (i) | ținând cont de perioadele favorabile și în urma corectării deficitului excesiv, să accentueze ajustarea în vederea realizării OTM și să se asigure că raportul datorie-PIB se diminuează în consecință; |
| --- | --- |

(i)

ținând cont de perioadele favorabile și în urma corectării deficitului excesiv, să accentueze ajustarea în vederea realizării OTM și să se asigure că raportul datorie-PIB se diminuează în consecință;

| (ii) | să continue ameliorarea procedurii bugetare, prin creșterea transparenței acesteia, prin elaborarea strategiei bugetare pe termen mai lung și prin punerea în aplicare eficientă a unor mecanisme de monitorizare și control al cheltuielilor primare; |
| --- | --- |

(ii)

să continue ameliorarea procedurii bugetare, prin creșterea transparenței acesteia, prin elaborarea strategiei bugetare pe termen mai lung și prin punerea în aplicare eficientă a unor mecanisme de monitorizare și control al cheltuielilor primare;

| (iii) | având în vedere nivelul extrem de ridicat al datoriei și creșterea preconizată a cheltuielilor cu sistemul de pensii, să întărească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea OTM, prin controlul cheltuielilor cu sistemul public de pensii și de sănătate și prin punerea în aplicare neîntârziată a unor reforme ambițioase. și să elaboreze cât mai curând posibil previziuni pe termen lung ale cheltuielilor cu sistemul de pensii. |
| --- | --- |

(iii)

având în vedere nivelul extrem de ridicat al datoriei și creșterea preconizată a cheltuielilor cu sistemul de pensii, să întărească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea OTM, prin controlul cheltuielilor cu sistemul public de pensii și de sănătate și prin punerea în aplicare neîntârziată a unor reforme ambițioase. și să elaboreze cât mai curând posibil previziuni pe termen lung ale cheltuielilor cu sistemul de pensii.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS decembrie 2006 | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 |
| COM noiembrie 2006 | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS decembrie 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | 2,6 |
| COM noiembrie 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB potențial) | PS decembrie 2006 (5) | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 |
| COM noiembrie 2006 (9) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | n.a. |
| PS decembrie 2005 (5) | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | n.a. |
| Sold al administrației publice
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 |
| COM noiembrie 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,4 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | – 0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 |
| COM noiembrie 2006 | – 0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 (5) | – 5,6 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| COM noiembrie 2006 | – 5,9 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,1 | n.a. |
| PS decembrie 2005 (5) | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | n.a. |
| Sold structural (6)

  (% din PIB) | PS decembrie 2006 (7) | – 5,6 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| COM noiembrie 2006 (8) | – 5,9 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,1 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 |
| COM noiembrie 2006 | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | n.a. |
| Sursa:

  programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație în %)

PS decembrie 2006

3,7

4,0

3,9

4,0

4,1

COM noiembrie 2006

3,7

3,8

3,7

3,7

n.a.

PS decembrie 2005

3,6

3,8

3,8

4,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS decembrie 2006

3,5

3,3

3,0

2,8

2,6

COM noiembrie 2006

3,5

3,3

3,3

3,3

n.a.

PS decembrie 2005

3,5

3,2

3,0

2,7

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB potențial)

PS decembrie 2006 (5)

0,9

1,0

0,9

1,1

1,5

COM noiembrie 2006 (9)

1,5

1,5

1,5

1,8

n.a.

PS decembrie 2005 (5)

1,1

1,1

1,1

1,5

n.a.

Sold al administrației publice

(% din PIB)

PS decembrie 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

COM noiembrie 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,6

– 2,4

n.a.

PS decembrie 2005

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS decembrie 2006

– 0,4

2,0

2,0

2,4

2,9

COM noiembrie 2006

– 0,4

2,0

1,8

1,7

n.a.

PS decembrie 2005

0,9

2,3

2,4

2,8

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PS decembrie 2006 (5)

– 5,6

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

COM noiembrie 2006

– 5,9

– 3,3

– 3,3

– 3,1

n.a.

PS decembrie 2005 (5)

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

n.a.

Sold structural (6)

(% din PIB)

PS decembrie 2006 (7)

– 5,6

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

COM noiembrie 2006 (8)

– 5,9

– 3,7

– 3,3

– 3,1

n.a.

PS decembrie 2005

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS decembrie 2006

107,5

104,1

100,1

95,9

91,3

COM noiembrie 2006

107,5

104,8

101,0

96,4

n.a.

PS decembrie 2005

107,9

104,8

101,1

96,8

n.a.

Sursa:

programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de faţă pot fi găsite la următoarea adresă de internet:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Actualizarea a fost transmisă la două săptămâni după termenul-limită de 1 decembrie stabilit în codul de conduită.

(3)  Autorităţile din Grecia au transmis Eurostat noi date referitoare la PIB, aferente perioadei 1995-2005, care demonstrau o revizuire semnificativă a nivelului PIB-ului. Această revizuire s-a derulat în cadrul evaluării periodice a conformităţii cu practicile Eurostat în materie de statistici. Eurostat revizuieşte în prezent aceste date. Programul de stabilitate actualizat al Greciei şi evaluarea acestuia se bazează pe date referitoare la PIB nerevizuite. Eurostat şi-a retras rezervele la datele bugetare istorice ale Greciei.

(4)  Lipsesc, în special, datele referitoare la cheltuielile administraţiei publice în funcţie de rolul acestora, viabilitatea pe termen lung şi contribuţiile la creşterea PIB-ului potenţial.

(5)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(6)  Sold ajustat ciclic (la fel ca în rândurile precedente), exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare.

(7)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din program (0,4 % din PIB în 2006).

(8)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din previziunile emise de serviciile Comisiei în toamna anului 2006 (0,4 % din PIB în 2006).

(9)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 3,7 %, 3,8 %, 3,6 % și 3,5 % respectiv, în perioada 2005-2008.

Sursa:

programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/13

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2006-2010

(2007/C 70/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Franței, pentru perioada 2006-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Franței, pentru perioada 2006-2010.

| (2) | Programul conține două scenarii diferite privind previziunile macroeconomice și bugetare: un scenariu „mai puțin favorabil “și un scenariu „favorabil“. Scenariul „mai puțin favorabil“, care este în concordanță cu previziunile din toamna anului 2006 ale serviciilor Comisiei, este considerat drept scenariu de referință pentru evaluarea previziunilor bugetare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, acesta pare a se baza pe ipoteze plauzibile, deși oarecum optimiste în ceea ce privește anul 2006. Acesta estimează că PIB-ul real va crește cu 2

  % pe an pe parcursul perioadei de programare. Previziunile programului privind inflația par, de asemenea, realiste. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Pentru 2006, deficitul administrației publice este estimat la 2,7 % din PIB în conformitate cu previziunile din toamna anului 2006 ale serviciilor Comisiei, față de obiectivul de 2,9 % din PIB pentru 2006 stabilit în actualizarea precedentă a programului de stabilitate (și un rezultat al deficitului de 2,9 % din PIB în 2005). Deși ipoteza privind creșterea PIB-ului este aceeași în actualizarea precedentă și în cea curentă, valorile estimate situându-se între 2 % și 2,5 %, compoziția acestei creșteri este mai bogată în impozite în actualizarea curentă, deoarece se bazează pe un consum privat mai ridicat. Îmbunătățirea preconizată a deficitului se bazează pe (a) o accelerare a creșterii PIB-ului (de la 1,2 % la circa 2 %) stimulând veniturile (circa 5 miliarde EUR, adică 0,3 puncte procentuale din PIB) și (b) o reducere a cheltuielilor. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, deficitul administrației publice este estimat la 2,7 % din PIB în conformitate cu previziunile din toamna anului 2006 ale serviciilor Comisiei, față de obiectivul de 2,9 % din PIB pentru 2006 stabilit în actualizarea precedentă a programului de stabilitate (și un rezultat al deficitului de 2,9 % din PIB în 2005). Deși ipoteza privind creșterea PIB-ului este aceeași în actualizarea precedentă și în cea curentă, valorile estimate situându-se între 2 % și 2,5 %, compoziția acestei creșteri este mai bogată în impozite în actualizarea curentă, deoarece se bazează pe un consum privat mai ridicat. Îmbunătățirea preconizată a deficitului se bazează pe (a) o accelerare a creșterii PIB-ului (de la 1,2 % la circa 2 %) stimulând veniturile (circa 5 miliarde EUR, adică 0,3 puncte procentuale din PIB) și (b) o reducere a cheltuielilor.

| (4) | Programul se înscrie în strategia globală a autorităților franceze privind „angajamentul național de reducere a datoriilor “și este prezentat sub forma unui program multianual de reducere a datoriei, în scopul atingerii unui deficit egal cu zero și a unui nivel al datoriei sub 60 % din PIB, până în 2010. Acesta prevede o scădere continuă, dar decalată, a deficitului global de la 2,7 % din PIB în 2006 (2,5 % în 2007) la 0 % din PIB în 2010, reprezentând o reducere totală de 2,7 puncte procentuale din PIB. Deficitul primar, de 0,1 % din PIB în 2006, s-ar transforma într-un excedent începând din 2007 și ar atinge 2,5 % din PIB în 2010. Consolidarea fiscală planificată se concentrează asupra cheltuielilor: se bazează pe obiective multianuale de creștere a cheltuielilor publice generale, care implică o reducere a raportului cheltuieli (primare) — PIB cu aproape 3 puncte procentuale din PIB pe această perioadă. Comparativ cu programul precedent, noua actualizare confirmă ajustarea fiscală planificată în contextul unui scenariu macroeconomic aproape neschimbat. |
| --- | --- |

(4)

Programul se înscrie în strategia globală a autorităților franceze privind „angajamentul național de reducere a datoriilor “și este prezentat sub forma unui program multianual de reducere a datoriei, în scopul atingerii unui deficit egal cu zero și a unui nivel al datoriei sub 60 % din PIB, până în 2010. Acesta prevede o scădere continuă, dar decalată, a deficitului global de la 2,7 % din PIB în 2006 (2,5 % în 2007) la 0 % din PIB în 2010, reprezentând o reducere totală de 2,7 puncte procentuale din PIB. Deficitul primar, de 0,1 % din PIB în 2006, s-ar transforma într-un excedent începând din 2007 și ar atinge 2,5 % din PIB în 2010. Consolidarea fiscală planificată se concentrează asupra cheltuielilor: se bazează pe obiective multianuale de creștere a cheltuielilor publice generale, care implică o reducere a raportului cheltuieli (primare) — PIB cu aproape 3 puncte procentuale din PIB pe această perioadă. Comparativ cu programul precedent, noua actualizare confirmă ajustarea fiscală planificată în contextul unui scenariu macroeconomic aproape neschimbat.

| (5) | Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural (adică soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la un deficit de circa 2

  % din PIB în 2006 la un excedent de aproape

  % la sfârșitul perioadei de programare (2010). La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) este realizarea unui echilibru în termeni structurali, pe care programul își propune să îl atingă până în 2010. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de circa 1

  % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să conducă la asigurarea unei marje de siguranță, care să prevină apariția unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II în Pactul de stabilitate și creștere și în codul de conduită, reflectând în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

| (6) | Riscurile pentru previziunile bugetare din program par a fi relativ limitate pe termen scurt (până în 2008), dar rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prevăzute în program în decursul ultimilor ani ai perioadei de programare. În ceea ce privește perioada următoare, ajustarea se bazează în principal pe un control mai strict al cheltuielilor la nivelul statului, fiind susținută de punerea treptată în aplicare a noii legi organice privind legea finanțelor (2) și de rezultatele activităților de audit de modernizare. Această ajustare este plauzibilă, deși tendințele cheltuielilor efectuate de autoritățile locale constituie un factor de risc. În ceea ce privește ultimii ani ai perioadei de programare, există riscuri în ceea ce privește realizarea în totalitate a ajustării de amploare prevăzute. Într-adevăr, restricția drastică prevăzută poate necesita anumite măsuri suplimentare care nu sunt specificate în program, chiar dacă există un bun istoric al respectării normei în materie de cheltuieli la nivel național. În linii generale, istoricul privind atingerea plafoanelor de cheltuieli ale administrației publice, ceea ce se află în centrul strategiei de consolidare bugetară a Franței, alături de lipsa unor mecanisme de punere în aplicare, în special în ceea ce privește autoritățile locale, accentuează riscul. Au fost create mecanisme în vederea îmbunătățirii dialogului între cei care gestionează cheltuielile publice cu scopul de a asigura un mai bun control al cheltuielilor la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile pentru previziunile bugetare din program par a fi relativ limitate pe termen scurt (până în 2008), dar rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prevăzute în program în decursul ultimilor ani ai perioadei de programare. În ceea ce privește perioada următoare, ajustarea se bazează în principal pe un control mai strict al cheltuielilor la nivelul statului, fiind susținută de punerea treptată în aplicare a noii legi organice privind legea finanțelor (2) și de rezultatele activităților de audit de modernizare. Această ajustare este plauzibilă, deși tendințele cheltuielilor efectuate de autoritățile locale constituie un factor de risc. În ceea ce privește ultimii ani ai perioadei de programare, există riscuri în ceea ce privește realizarea în totalitate a ajustării de amploare prevăzute. Într-adevăr, restricția drastică prevăzută poate necesita anumite măsuri suplimentare care nu sunt specificate în program, chiar dacă există un bun istoric al respectării normei în materie de cheltuieli la nivel național. În linii generale, istoricul privind atingerea plafoanelor de cheltuieli ale administrației publice, ceea ce se află în centrul strategiei de consolidare bugetară a Franței, alături de lipsa unor mecanisme de punere în aplicare, în special în ceea ce privește autoritățile locale, accentuează riscul. Au fost create mecanisme în vederea îmbunătățirii dialogului între cei care gestionează cheltuielile publice cu scopul de a asigura un mai bun control al cheltuielilor la toate nivelurile.

| (7) | În lumina acestei evaluări a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară descrisă în program să nu fie suficientă pentru a permite atingerea OTM până în 2010, așa cum se prevede în program. Cu toate acestea, pare să asigure o marjă de siguranță suficientă, astfel încât deficitul să nu depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale către sfârșitul perioadei de programare, cel mai probabil începând din 2009. Cu excepția anului 2007, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM prevăzut de program este în general în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, în care se specifică faptul că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea ar trebui să fie mai susținută în perioadele economice „favorabile“, putând fi mai lentă în perioadele economice „nefavorabile“. Deși Franța și-a corectat de curând deficitul excesiv, ajustarea prevăzută pentru 2007 ar fi limitată la 0,3 puncte procentuale din PIB, în timp ce situația economică nu poate fi considerată drept „perioadă nefavorabilă“, iar elasticitatea impozitelor indică mai degrabă o situație economică „favorabilă“. |
| --- | --- |

(7)

În lumina acestei evaluări a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară descrisă în program să nu fie suficientă pentru a permite atingerea OTM până în 2010, așa cum se prevede în program. Cu toate acestea, pare să asigure o marjă de siguranță suficientă, astfel încât deficitul să nu depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale către sfârșitul perioadei de programare, cel mai probabil începând din 2009. Cu excepția anului 2007, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM prevăzut de program este în general în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, în care se specifică faptul că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea ar trebui să fie mai susținută în perioadele economice „favorabile“, putând fi mai lentă în perioadele economice „nefavorabile“. Deși Franța și-a corectat de curând deficitul excesiv, ajustarea prevăzută pentru 2007 ar fi limitată la 0,3 puncte procentuale din PIB, în timp ce situația economică nu poate fi considerată drept „perioadă nefavorabilă“, iar elasticitatea impozitelor indică mai degrabă o situație economică „favorabilă“.

| (8) | Se estimează că datoria publică brută a atins 64,6 % din PIB în 2006, peste valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se preconizează scăderea raportului datorie publică — PIB cu 6

  puncte procentuale pe perioada de programare. Evoluția ponderii datoriei ar putea fi mai puțin favorabilă decât cea preconizată pentru ultimii ani ai perioadei de programare, date fiind (1) riscurile aferente obiectivelor bugetare menționate mai sus și (2) incertitudinea privind realizarea vânzărilor de active nestrategice, care tind să fie superioare valorilor medii din trecut. În lumina acestei evaluări a riscurilor, ponderea datoriei pare să se reducă suficient înspre valoarea de referință, pe parcursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este ușor mai scăzut în Franța decât media din Uniunea Europeană, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere oarecum mai scăzută decât în multe alte țări, ca rezultat al reformelor deja adoptate privind sistemele de pensii. Poziția bugetară inițială, deși îmbunătățită comparativ cu 2005, constituie încă un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar și înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. În plus, nivelul actual al datoriei publice brute depășește valoarea de referință din tratat. Continuarea consolidării bugetare, precum și păstrarea și chiar consolidarea efectelor pozitive ale reformei sistemelor de pensii ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, Franța pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este ușor mai scăzut în Franța decât media din Uniunea Europeană, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere oarecum mai scăzută decât în multe alte țări, ca rezultat al reformelor deja adoptate privind sistemele de pensii. Poziția bugetară inițială, deși îmbunătățită comparativ cu 2005, constituie încă un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar și înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. În plus, nivelul actual al datoriei publice brute depășește valoarea de referință din tratat. Continuarea consolidării bugetare, precum și păstrarea și chiar consolidarea efectelor pozitive ale reformei sistemelor de pensii ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, Franța pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de stabilitate conține o evaluare calitativă a impactului general al programului național de reformă din octombrie 2006 din cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Cu toate acestea, deși programul nu furnizează informații sistematice privind costurile sau economiile bugetare care decurg direct din principalele reforme prevăzute în programul național de reformă, previziunile bugetare ale acestuia par să ia în considerare implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de stabilitate par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, programul prezintă măsuri menite să ducă la îmbunătățirea creșterii potențiale și care au în vedere modernizarea pieței muncii, precum și un anumit grad de inovare în ceea ce privește politicile industriale și de cercetare. |
| --- | --- |

(10)

Programul de stabilitate conține o evaluare calitativă a impactului general al programului național de reformă din octombrie 2006 din cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Cu toate acestea, deși programul nu furnizează informații sistematice privind costurile sau economiile bugetare care decurg direct din principalele reforme prevăzute în programul național de reformă, previziunile bugetare ale acestuia par să ia în considerare implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de stabilitate par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, programul prezintă măsuri menite să ducă la îmbunătățirea creșterii potențiale și care au în vedere modernizarea pieței muncii, precum și un anumit grad de inovare în ceea ce privește politicile industriale și de cercetare.

| (11) | Strategia bugetară din program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară din program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește informațiile necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (3). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește informațiile necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (3).

Consiliul salută faptul că, după corectarea deficitului excesiv și în contextul unei creșteri importante a veniturilor, programul acordă prioritate reducerii datoriei și prevede progrese în vederea atingerii OTM printr-o ajustare bazată pe reducerea cheltuielilor. În același timp, observă însă că ajustarea este oarecum decalată și că există riscuri legate de atingerea obiectivelor bugetare, în special în ultimii ani ai perioadei de programare.

În lumina evaluării de mai sus, Consiliul invită Franța:

| (i) | să valorifice perioadele prevăzute de creștere susținută și efectul de bază pozitiv al unor rezultate mai bune decât cele prevăzute în 2006, pentru a își concentra eforturile de ajustare la începutul perioadei în vederea atingerii OTM și pentru a avea în vedere o ajustare structurală ambițioasă în anii care urmează în scopul atingerii OTM până în 2010, după cum a fost planificat, reducând astfel nivelul datoriei și îmbunătățind viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; În special, aplicarea bugetului din 2007 trebuie să se realizeze integral și efectiv, valorificând toate oportunitățile de a consolida ajustarea structurală; |
| --- | --- |

(i)

să valorifice perioadele prevăzute de creștere susținută și efectul de bază pozitiv al unor rezultate mai bune decât cele prevăzute în 2006, pentru a își concentra eforturile de ajustare la începutul perioadei în vederea atingerii OTM și pentru a avea în vedere o ajustare structurală ambițioasă în anii care urmează în scopul atingerii OTM până în 2010, după cum a fost planificat, reducând astfel nivelul datoriei și îmbunătățind viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice; În special, aplicarea bugetului din 2007 trebuie să se realizeze integral și efectiv, valorificând toate oportunitățile de a consolida ajustarea structurală;

| (ii) | să întărească supravegherea și punerea în aplicare a normelor privind cheltuielile pentru toate subsectoarele administrației publice, astfel încât să asigure respectarea plafoanelor multianuale ambițioase ale cheltuielilor. |
| --- | --- |

(ii)

să întărească supravegherea și punerea în aplicare a normelor privind cheltuielile pentru toate subsectoarele administrației publice, astfel încât să asigure respectarea plafoanelor multianuale ambițioase ale cheltuielilor.

Tabel comparativ al evoluțiilor și al previziunilor bugetare

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS decembrie 2006 | 1,2 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 |
| COM noiembrie 2006 | 1,2 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | n.a. | n.a. |
| PS ianuarie 2006 | 1,5-2,0 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS decembrie 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | 1 | 1 | 1 |
| COM noiembrie 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | n.a. | n.a. |
| PS ianuarie 2006 | 1,9 | 1,8 | 1 | 1 | 1 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB potențial) | PS decembrie 2006 (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM noiembrie 2006 (8) | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,9 | n.a. | n.a. |
| PS ianuarie 2006 (4) | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 | n.a. |
| Sold al administrației publice
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 |
| COM noiembrie 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,2 | n.a. | n.a. |
| PS ianuarie 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 |
| COM noiembrie 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | n.a. | n.a. |
| PS ianuarie 2006 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 (4) | – 2,5 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| COM noiembrie 2006 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,3 | – 1,8 | n.a. | n.a. |
| PS ianuarie 2006 (4) | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | n.a. |
| Sold structural (5)

  (% din PIB) | PS decembrie 2006 (6) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| COM noiembrie 2006 (7) | – 3,1 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,8 | n.a. | n.a. |
| PS ianuarie 2006 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 66,6 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 |
| COM noiembrie 2006 | 66,6 | 64,7 | 63,9 | 63,3 | n.a. | n.a. |
| PS ianuarie 2006 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 | n.a. |
| Sursa:

  Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație în %)

PS decembrie 2006

1,2

2,0-2,5

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

COM noiembrie 2006

1,2

2,2

2,3

2,1

n.a.

n.a.

PS ianuarie 2006

1,5-2,0

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS decembrie 2006

1,9

2,0

1,9

1 Formula

1 Formula

1 Formula

COM noiembrie 2006

1,9

2,0

1,8

1,9

n.a.

n.a.

PS ianuarie 2006

1,9

1,8

1 Formula

1 Formula

1 Formula

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB potențial)

PS decembrie 2006 (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

COM noiembrie 2006 (8)

– 0,8

– 0,8

– 0,7

– 0,9

n.a.

n.a.

PS ianuarie 2006 (4)

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

n.a.

Sold al administrației publice

(% din PIB)

PS decembrie 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

COM noiembrie 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,6

– 2,2

n.a.

n.a.

PS ianuarie 2006

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS decembrie 2006

– 0,2

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

COM noiembrie 2006

– 0,2

– 0,1

0,0

0,4

n.a.

n.a.

PS ianuarie 2006

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PS decembrie 2006 (4)

– 2,5

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

COM noiembrie 2006

– 2,5

– 2,3

– 2,3

– 1,8

n.a.

n.a.

PS ianuarie 2006 (4)

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

n.a.

Sold structural (5)

(% din PIB)

PS decembrie 2006 (6)

– 3,0

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

COM noiembrie 2006 (7)

– 3,1

– 2,6

– 2,3

– 1,8

n.a.

n.a.

PS ianuarie 2006

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS decembrie 2006

66,6

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

COM noiembrie 2006

66,6

64,7

63,9

63,3

n.a.

n.a.

PS ianuarie 2006

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

n.a.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. regulament modificat de Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de faţă pot fi găsite la următoarea adresă de internet:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Noua lege organică privind legea finanţelor (LOLF), care a fost pusă în aplicare pentru prima dată în 2006, vizează o mai mare transparenţă şi eficienţă a gestionării cheltuielilor publice.

(3)  În special, nu sunt furnizate date despre consumul colectiv şi despre rata dobânzii pe termen scurt şi pe termen lung (pentru anii 2008-2010).

(4)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(5)  Sold ajustat ciclic (similar cu rândurile precedente) exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare.

(6)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din program (0,5 % din PIB în 2005 și 0,1 % în 2006; 0 % după aceea, toate reducând deficitul).

(7)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (0,6 % din PIB în 2005 și 0,2 % în 2006; 0 % după aceea, toate reducând deficitul).

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,0 %, 2,2 %, 2,2 % și 2,3 % respectiv, în perioada 2005-2008.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/17

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2006-2011

(2007/C 70/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Italiei, pentru perioada 2006-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Italiei, pentru perioada 2006-2011.

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează că, inițial, creșterea reală a PIB-ului se va reduce de la 1,6 % în 2006 la 1,3 % în 2007. Ulterior, ritmul creșterii economice se va accelera treptat, atingând nivelul de 1,7 % în 2011. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Se pare că previziunile programului în ceea ce privește inflația sunt destul de pesimiste pentru ultimii ani ai perioadei. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează că, inițial, creșterea reală a PIB-ului se va reduce de la 1,6 % în 2006 la 1,3 % în 2007. Ulterior, ritmul creșterii economice se va accelera treptat, atingând nivelul de 1,7 % în 2011. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Se pare că previziunile programului în ceea ce privește inflația sunt destul de pesimiste pentru ultimii ani ai perioadei.

| (3) | Versiunea actualizată din 2006 a programului de stabilitate prevede un deficit de 5,7 % din PIB (2). Acest lucru contrastează cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, respectiv 4,7 % din PIB. În scenariul prezentat de Comisie nu se ține seama de depășirea de 0,9 % din PIB ca urmare a anulării datoriei companiei de căi ferate, referitoare la proiectul căi iferate de mare viteză (Ferrovie dello Stato — RFI/TAV) (3), ca urmare a unei decizii adoptate în faza finală a procedurii bugetare. În schimb, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 privind deficitul administrației publice sunt superioare valorii de 3,5 % din PIB, valoare stabilită în versiunea precedentă de actualizare a programului de stabilitate. Diferența de 1,2 % din PIB se explică, în principal, prin impactul diferit al măsurilor punctuale (0,8 % din PIB) și impactul negativ permanent al hotărârii Curții Europene de Justiție referitoare la regimul TVA pentru autovehiculele deținute de companii (în jur de 0,4 % din PIB). |
| --- | --- |

(3)

Versiunea actualizată din 2006 a programului de stabilitate prevede un deficit de 5,7 % din PIB (2). Acest lucru contrastează cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, respectiv 4,7 % din PIB. În scenariul prezentat de Comisie nu se ține seama de depășirea de 0,9 % din PIB ca urmare a anulării datoriei companiei de căi ferate, referitoare la proiectul căi iferate de mare viteză (Ferrovie dello Stato — RFI/TAV) (3), ca urmare a unei decizii adoptate în faza finală a procedurii bugetare. În schimb, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 privind deficitul administrației publice sunt superioare valorii de 3,5 % din PIB, valoare stabilită în versiunea precedentă de actualizare a programului de stabilitate. Diferența de 1,2 % din PIB se explică, în principal, prin impactul diferit al măsurilor punctuale (0,8 % din PIB) și impactul negativ permanent al hotărârii Curții Europene de Justiție referitoare la regimul TVA pentru autovehiculele deținute de companii (în jur de 0,4 % din PIB).

| (4) | Strategia bugetară din program are ca scop corectarea deficitului excesiv în 2007 (se prevede ca deficitul să scadă la 2,8 % din PIB), în mare parte prin intermediul unor măsuri permanente. Ulterior, se preconizează ca soldul bugetar să continue se îmbunătățească în mod constant pe parcursul perioadei de programare, ajungându-se la un excedent de 0,1 % din PIB în 2011. Se preconizează îmbunătățirea soldului primar de la -0,9 % din PIB în 2006 (2) la 5 % în 2011. Până în 2007, ajustarea se realizează exclusiv pe partea de venituri. După 2007, informațiile privesc numai nivelul corecției necesare pentru atingerea obiectivelor bugetare stabilite în raport cu tendințele. Comparativ cu programul precedent, obiectivele stabilite pentru perioada de după 2007 sunt aproape neschimbate, pe fondul unui scenariu macroeconomic mai puțin favorabil, dar, datorită nivelului mult mai ridicat al deficitului inițial în 2006, ajustarea din 2007 este mult mai importantă. |
| --- | --- |

(4)

Strategia bugetară din program are ca scop corectarea deficitului excesiv în 2007 (se prevede ca deficitul să scadă la 2,8 % din PIB), în mare parte prin intermediul unor măsuri permanente. Ulterior, se preconizează ca soldul bugetar să continue se îmbunătățească în mod constant pe parcursul perioadei de programare, ajungându-se la un excedent de 0,1 % din PIB în 2011. Se preconizează îmbunătățirea soldului primar de la -0,9 % din PIB în 2006 (2) la 5 % în 2011. Până în 2007, ajustarea se realizează exclusiv pe partea de venituri. După 2007, informațiile privesc numai nivelul corecției necesare pentru atingerea obiectivelor bugetare stabilite în raport cu tendințele. Comparativ cu programul precedent, obiectivele stabilite pentru perioada de după 2007 sunt aproape neschimbate, pe fondul unui scenariu macroeconomic mai puțin favorabil, dar, datorită nivelului mult mai ridicat al deficitului inițial în 2006, ajustarea din 2007 este mult mai importantă.

| (5) | Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural (adică a soldului bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la un deficit de circa 4 % din PIB în 2006 la un excedent de 0,25 % la sfârșitul perioadei de programare (2011). La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui echilibru bugetar în termeni structurali, pe care programul își propune să îl atingă până la sfârșitul perioadei de programare. Actualizarea precedentă a programului nu își propunea să atingă OTM-ul în cursul perioadei de programare (care se încheia în 2009). Deoarece OTM-ul este mai ambițios decât pragul minim stabilit (estimat la un deficit de aproximativ 1,5 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță care să împiedice apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate în Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II și reflectă în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural (adică a soldului bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la un deficit de circa 4 % din PIB în 2006 la un excedent de 0,25 % la sfârșitul perioadei de programare (2011). La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui echilibru bugetar în termeni structurali, pe care programul își propune să îl atingă până la sfârșitul perioadei de programare. Actualizarea precedentă a programului nu își propunea să atingă OTM-ul în cursul perioadei de programare (care se încheia în 2009). Deoarece OTM-ul este mai ambițios decât pragul minim stabilit (estimat la un deficit de aproximativ 1,5 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță care să împiedice apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate în Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II și reflectă în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai bune decât cele previzionate în program în 2006 și mai slabe decât cele previzionate în program după 2007. Pentru 2007, riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare par a fi limitate. În schimb, unul din aspectele pozitive este faptul că, ținând seama de evoluția datelor privind lichiditățile, deficitul din 2006 s-ar putea dovedi a fi inferior celui previzionat, de 5,7 % din PIB, implicând un efect de bază mai bun decât cel previzionat pentru 2007. Cu toate acestea, riscuri considerabile sunt legate de eficiența anumitor măsuri cuprinse în bugetul pentru 2007. Nu se poate exclude nici existența unor riscuri pentru finanțele publice pe termen mediu, în special datorită depășirilor repetate ale plafonului cheltuielilor din domeniul asistenței medicale. De asemenea, după 2007, nu se furnizează detalii referitoare la strategia de ajustare, ceea ce sporește riscurile legate de consolidarea fiscală planificată. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai bune decât cele previzionate în program în 2006 și mai slabe decât cele previzionate în program după 2007. Pentru 2007, riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare par a fi limitate. În schimb, unul din aspectele pozitive este faptul că, ținând seama de evoluția datelor privind lichiditățile, deficitul din 2006 s-ar putea dovedi a fi inferior celui previzionat, de 5,7 % din PIB, implicând un efect de bază mai bun decât cel previzionat pentru 2007. Cu toate acestea, riscuri considerabile sunt legate de eficiența anumitor măsuri cuprinse în bugetul pentru 2007. Nu se poate exclude nici existența unor riscuri pentru finanțele publice pe termen mediu, în special datorită depășirilor repetate ale plafonului cheltuielilor din domeniul asistenței medicale. De asemenea, după 2007, nu se furnizează detalii referitoare la strategia de ajustare, ceea ce sporește riscurile legate de consolidarea fiscală planificată.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi în mare parte conformă cu o corectare a deficitului excesiv până în 2007, conform recomandării Consiliului, cu condiția ca măsurile bugetare să fie puse în aplicare în mod integral și eficient. În ansamblu, riscuri negative planează asupra ajustării structurale de 1,25 % din PIB, planificate pentru 2007. Cu toate acestea, datele disponibile care indică o ajustare structurală mai bună decât cea previzionată pentru 2006, (0,25 % din PIB) ar putea implica o reportare mai bună în 2007. Orientarea bugetară ar putea să nu asigure o marjă de siguranță suficientă pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale înainte de 2010. De asemenea, ar putea să nu fie suficientă pentru a asigura atingerea OTM-ului în cursul perioadei de programare, astfel cum se prevede în program. În anii de după corectarea deficitului excesiv, ritmul de ajustare care ar determina atingerea OTM-ului stabilit de program este, în linii mari, conform cu Pactul de stabilitate și creștere, în care se stipulează că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice bune și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi în mare parte conformă cu o corectare a deficitului excesiv până în 2007, conform recomandării Consiliului, cu condiția ca măsurile bugetare să fie puse în aplicare în mod integral și eficient. În ansamblu, riscuri negative planează asupra ajustării structurale de 1,25 % din PIB, planificate pentru 2007. Cu toate acestea, datele disponibile care indică o ajustare structurală mai bună decât cea previzionată pentru 2006, (0,25 % din PIB) ar putea implica o reportare mai bună în 2007. Orientarea bugetară ar putea să nu asigure o marjă de siguranță suficientă pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale înainte de 2010. De asemenea, ar putea să nu fie suficientă pentru a asigura atingerea OTM-ului în cursul perioadei de programare, astfel cum se prevede în program. În anii de după corectarea deficitului excesiv, ritmul de ajustare care ar determina atingerea OTM-ului stabilit de program este, în linii mari, conform cu Pactul de stabilitate și creștere, în care se stipulează că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice bune și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile.

| (8) | Conform estimărilor oficiale, datoria publică brută se situa la valoarea de 107,6 % din PIB în 2006, cu mult peste valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se preconizează scăderea treptată a ponderii datoriei până la circa 98 % din PIB în 2011. Se preconizează o evoluție a ponderii datoriei mai bună decât cea previzionată în 2006 în program, datorită evoluției datelor privind lichiditățile. Riscurile care pot afecta evoluția previzionată a datoriei par să se echilibreze, în linii mari, în 2007. După 2007, lipsa detaliilor privind strategia de ajustare sporește riscurile privind reducerea planificată a datoriei. Conform prezentei evaluări a riscurilor, ponderea datoriei ar putea să nu se reducă suficient către valoarea de referință în cursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(8)

Conform estimărilor oficiale, datoria publică brută se situa la valoarea de 107,6 % din PIB în 2006, cu mult peste valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se preconizează scăderea treptată a ponderii datoriei până la circa 98 % din PIB în 2011. Se preconizează o evoluție a ponderii datoriei mai bună decât cea previzionată în 2006 în program, datorită evoluției datelor privind lichiditățile. Riscurile care pot afecta evoluția previzionată a datoriei par să se echilibreze, în linii mari, în 2007. După 2007, lipsa detaliilor privind strategia de ajustare sporește riscurile privind reducerea planificată a datoriei. Conform prezentei evaluări a riscurilor, ponderea datoriei ar putea să nu se reducă suficient către valoarea de referință în cursul perioadei de programare.

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai scăzut în Italia decât media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere mai scăzută decât media UE, ca rezultat al reformelor adoptate în privința sistemului de pensii, cu condiția ca acestea să fie puse în aplicare în totalitate, în special în ceea ce privește ajustarea actuarială periodică planificată în funcție de speranța de viață. Creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, în special în rândul persoanelor vârstnice, ar îmbunătăți pensiile angajaților în viitor și ar contribui la succesul reformelor sistemului de pensii. Poziția bugetară inițială, deși ușor îmbunătățită față de 2005, constituie un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. În plus, nivelul actual al datoriei brute depășește cu mult valoarea de referință din tratat, reducerea acesteia necesitând obținerea și menținerea pe perioade lungi a unor excedente primare semnificative. În ansamblu, Italia pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai scăzut în Italia decât media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere mai scăzută decât media UE, ca rezultat al reformelor adoptate în privința sistemului de pensii, cu condiția ca acestea să fie puse în aplicare în totalitate, în special în ceea ce privește ajustarea actuarială periodică planificată în funcție de speranța de viață. Creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, în special în rândul persoanelor vârstnice, ar îmbunătăți pensiile angajaților în viitor și ar contribui la succesul reformelor sistemului de pensii. Poziția bugetară inițială, deși ușor îmbunătățită față de 2005, constituie un risc pentru viabilitatea finanțelor publice, chiar înainte de a lua în considerare impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. În plus, nivelul actual al datoriei brute depășește cu mult valoarea de referință din tratat, reducerea acesteia necesitând obținerea și menținerea pe perioade lungi a unor excedente primare semnificative. În ansamblu, Italia pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de stabilitate conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Programul furnizează informații cu privire la costurile bugetare directe sau economiile bugetare rezultate în mod direct ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile bugetare ale acestuia par să țină seama de implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, care sunt menționate în programul de stabilitate par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. Ambele programe abordează, în special, problema viabilității fiscale și prevăd punerea în aplicare a unei reduceri a impozitului pe veniturile din salarii în perioada 2007-2008. |
| --- | --- |

(10)

Programul de stabilitate conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Programul furnizează informații cu privire la costurile bugetare directe sau economiile bugetare rezultate în mod direct ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile bugetare ale acestuia par să țină seama de implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, care sunt menționate în programul de stabilitate par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. Ambele programe abordează, în special, problema viabilității fiscale și prevăd punerea în aplicare a unei reduceri a impozitului pe veniturile din salarii în perioada 2007-2008.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (4).

Consiliul consideră că programul se îndreaptă în linii mari în direcția corectării deficitului excesiv până în 2007, sub rezerva punerii în aplicare integrale și eficiente a bugetului pentru 2007. După 2007, ajustarea planificată este conformă cu exigențele Pactului de stabilitate și creștere și ar permite atingerea OTM-ului înainte de sfârșitul perioadei de programare. Cu toate acestea, nu sunt furnizate detalii privind strategia de ajustare, ceea ce reprezintă un risc în sine pentru atingerea obiectivelor bugetare după 2007 și împiedică o evaluare corespunzătoare a strategiei de consolidare.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina recomandării emise la 28 iulie 2005 în temeiul articolului 104 alineatul (7), Italia este invitată:

| (i) | să efectueze în 2007 consolidarea fiscală planificată, astfel încât să corecteze situația de deficit excesiv, în conformitate cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 104 alineatul (7); |
| --- | --- |

(i)

să efectueze în 2007 consolidarea fiscală planificată, astfel încât să corecteze situația de deficit excesiv, în conformitate cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 104 alineatul (7);

| (ii) | să profite de evoluțiile bugetare superioare în comparație cu cele previzionate și să asigure, după corectarea deficitului excesiv, realizarea de progrese corespunzătoare în vederea atingerii OTM-ului până la sfârșitul perioadei de programare, asigurând și reducerea corespunzătoare a raportului datorie-PIB; |
| --- | --- |

(ii)

să profite de evoluțiile bugetare superioare în comparație cu cele previzionate și să asigure, după corectarea deficitului excesiv, realizarea de progrese corespunzătoare în vederea atingerii OTM-ului până la sfârșitul perioadei de programare, asigurând și reducerea corespunzătoare a raportului datorie-PIB;

| (iii) | ținând seama de nivelul foarte ridicat al datoriei, să pună integral în aplicare reformele adoptate în cadrul sistemului de pensii, inclusiv ajustarea actuarială periodică planificată în funcție de speranța de viață pentru a evita creșteri semnificative ale cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației; și |
| --- | --- |

(iii)

ținând seama de nivelul foarte ridicat al datoriei, să pună integral în aplicare reformele adoptate în cadrul sistemului de pensii, inclusiv ajustarea actuarială periodică planificată în funcție de speranța de viață pentru a evita creșteri semnificative ale cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației; și

| (iv) | să îmbunătățească procedura bugetară, prin creșterea transparenței acesteia, prin specificarea mai detaliată a măsurilor bugetare pe termen mai lung și prin punerea în aplicare eficientă a unor mecanisme de monitorizare și control al cheltuielilor, în special în privința cheltuielilor pentru asistența medicală. |
| --- | --- |

(iv)

să îmbunătățească procedura bugetară, prin creșterea transparenței acesteia, prin specificarea mai detaliată a măsurilor bugetare pe termen mai lung și prin punerea în aplicare eficientă a unor mecanisme de monitorizare și control al cheltuielilor, în special în privința cheltuielilor pentru asistența medicală.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS decembrie 2006 | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| COM noiembrie 2006 | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | n.a. | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS decembrie 2006 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| COM noiembrie 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | n.d. | n.d. |
| Diferență de producție
  (% din PIB-ul potențial) | PS decembrie 2006 (5) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| COM noiembrie 2006 (9) | – 1,4 | – 1,0 | – 1,0 | – 1,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 (5) | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | n.a. | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 (11) | – 4,1 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| COM noiembrie 2006 | – 4,1 | – 4,7 | – 2,9 | – 3,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 | n.a. | n.a. |
| Sold primar (10)

  (% din PIB) | PS decembrie 2006 (11) | 0,7 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| COM noiembrie 2006 | 0,5 | – 0,1 | 1,8 | 1,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | n.a. | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 (5)
   (11) | – 3,5 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| COM noiembrie 2006 | – 3,4 | – 4,1 | – 2,4 | – 2,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 (5) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | n.a. | n.a. |
| Sold structural (6)

  (% din PIB) | PS decembrie 2006 (5)
   (7) | – 4,0 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| COM noiembrie 2006 (8) | – 3,9 | – 3,6 | – 2,5 | – 2,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 (5) | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | n.a. | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| COM noiembrie 2006 | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | n.a. | n.a. |
| Sursa:

  Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație în %)

PS decembrie 2006

0,0

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

COM noiembrie 2006

0,0

1,7

1,4

1,4

n.a.

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

n.a.

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS decembrie 2006

2,2

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

COM noiembrie 2006

2,2

2,3

2,0

1,9

n.a.

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

n.d.

n.d.

Diferență de producție

(% din PIB-ul potențial)

PS decembrie 2006 (5)

– 1,3

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

COM noiembrie 2006 (9)

– 1,4

– 1,0

– 1,0

– 1,1

n.a.

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005 (5)

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

n.a.

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PS decembrie 2006 (11)

– 4,1

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

COM noiembrie 2006

– 4,1

– 4,7

– 2,9

– 3,1

n.a.

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

n.a.

n.a.

Sold primar (10)

(% din PIB)

PS decembrie 2006 (11)

0,7

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

COM noiembrie 2006

0,5

– 0,1

1,8

1,7

n.a.

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

n.a.

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PS decembrie 2006 (5)
   (11)

– 3,5

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

COM noiembrie 2006

– 3,4

– 4,1

– 2,4

– 2,5

n.a.

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005 (5)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

n.a.

n.a.

Sold structural (6)

(% din PIB)

PS decembrie 2006 (5)
   (7)

– 4,0

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

COM noiembrie 2006 (8)

– 3,9

– 3,6

– 2,5

– 2,6

n.a.

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005 (5)

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

n.a.

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS decembrie 2006

106,6

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

COM noiembrie 2006

106,6

107,2

105,9

105,7

n.a.

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

n.a.

n.a.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de faţă pot fi găsite la următoarea adresă:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În tabelele din programul de stabilitate pe 2006 nu sunt incluse cheltuielile publice excepţionale ridicate, reprezentând 0,9 % din PIB, ca urmare a anulării datoriei companiei de căi ferate la care se face referire în textul programului. Aceste cheltuieli suplimentare determină poziţionarea obiectivului de deficit pentru 2006 la 5,7 % din PIB, faţă de 4,8 % indicat în tabele şi afectează, de asemenea, alte date bugetare.

(3)  Ca urmare a unei decizii a Eurostat din 23 mai 2005 (vezi Comunicatul de presă nr. 65/2005 al Eurostat), conform căreia datoria companiei de căi ferate a fost deja înregistrată contabil drept datorie publică, decizia guvernului nu are niciun impact asupra datoriei.

(4)  În special, nu este furnizată detalierea bugetului în conformitate cu obiectivele de deficit pentru anii 2008-2011.

(5)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(6)  Sold bugetar ajustat ciclic (similar cu rândurile precedente), exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare.

(7)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din program (0,5 % din PIB în 2005, 0,1 % în 2007 și 2008; de reducere a deficitului. În 2006, 1,4 % din PIB, determinând creșterea deficitului)

(8)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (0,5 % din PIB în 2005, 0,1 % în 2007 și 2008; de reducere a deficitului. În 2006, 0,5 % din PIB, determinând creșterea deficitului).

(9)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % și respectiv 1,5 % în perioada 2005-2008.

(10)  Datele privind soldul primar, incluse în program și în previziunile serviciilor Comisiei nu sunt comparabile direct, datorită unei prelucrări diferite a SIFIM. Datele din program respectă definițiile impuse de codul de conduită. Pentru a fi comparabile cu datele din program, datele Comisiei privind soldul primar trebuie ajustate cu aproximativ +0,2 % din PIB.

(11)  Datele bugetare incluse în programul pentru 2006 au fost modificate pentru a include cheltuieli de 0,9 % din PIB datorate anulării, de către stat, a datoriei companiei de căi ferate privind proiectul de mare viteză, anunțat în programul de stabilitate și aprobat odată cu ultimele modificări ale legii bugetului pe 2007.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/21

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2006-2009

(2007/C 70/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind intensificarea supravegherii pozițiilor bugetare, precum și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului Economic și Financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2006-2009.

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o creștere a PIB-ului real de 3

  % în 2006, 3 % în 2007 și 1

  % pe an pentru restul perioadei cuprinse în program. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, acest scenariu pare a fi bazat pe ipoteze de creștere plauzibile pentru 2006 și 2007 și pe ipoteze prudente pentru anii următori. Previziunile programului privind inflația se prezintă ca fiind realiste până în 2007, dar subestimează perioada ulterioară, având în vedere reducerea preconizată a pieții locurilor de muncă. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, situația administrațiilor publice se prezintă a fi echilibrată pentru 2006 față de obiectivul stabilit de actualizarea anterioară a programului de stabilitate, care prevedea un deficit de 1,5 % din PIB. Acest lucru reflectă în principal o perspectivă ciclică puternic îmbunătățită, care are ca rezultat venituri mai mari din impozite, precum și încasări mai mari din vânzarea gazelor naturale. Informațiile disponibile începând cu prognoza din toamnă (date lunare privind soldul administrațiilor publice) indică un rezultat bugetar superior chiar și estimărilor. Ultima estimare oficială, cuprinsă în memorandumul din toamna anului 2006, prevede un excedent de 0,4 % din PIB pentru 2006. |
| --- | --- |

(3)

Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, situația administrațiilor publice se prezintă a fi echilibrată pentru 2006 față de obiectivul stabilit de actualizarea anterioară a programului de stabilitate, care prevedea un deficit de 1,5 % din PIB. Acest lucru reflectă în principal o perspectivă ciclică puternic îmbunătățită, care are ca rezultat venituri mai mari din impozite, precum și încasări mai mari din vânzarea gazelor naturale. Informațiile disponibile începând cu prognoza din toamnă (date lunare privind soldul administrațiilor publice) indică un rezultat bugetar superior chiar și estimărilor. Ultima estimare oficială, cuprinsă în memorandumul din toamna anului 2006, prevede un excedent de 0,4 % din PIB pentru 2006.

| (4) | Strategia bugetară pe termen mediu prevăzută în program vizează soluționarea problemelor ridicate de costurile asociate îmbătrânirii populației printr-o consolidare fiscală suplimentară. În acest sens, programul prevede o creștere a excedentului public de la 0,1 % din PIB în 2006, la 0,9 % în 2009. În ceea ce privește excedentul primar, se urmărește o creștere de la 2,4 % din PIB în 2006 la 2,9 % în 2009, creștere care se concentrează integral în ultimul an din cadrul programului, reflectând, în mare măsură, rambursarea preconizată în anul respectiv a resurselor proprii ale UE pentru perioada 2007-2009. Ajustarea nominală se explică integral printr-o scădere a raportului cheltuieli-PIB, care compensează mai mult decât suficient valoarea de 0,2 puncte procentuale reprezentând scăderea raportului venituri-PIB. Comparativ cu actualizarea precedentă a programului de stabilitate, nivelul soldului administrațiilor publice este considerabil mai ridicat pe perioada programului. Aceasta reflectă în principal încasări mai mari asociate gazelor, o situație macroeconomică îmbunătățită în 2005 și perspectivele corespunzătoare anului 2006. |
| --- | --- |

(4)

Strategia bugetară pe termen mediu prevăzută în program vizează soluționarea problemelor ridicate de costurile asociate îmbătrânirii populației printr-o consolidare fiscală suplimentară. În acest sens, programul prevede o creștere a excedentului public de la 0,1 % din PIB în 2006, la 0,9 % în 2009. În ceea ce privește excedentul primar, se urmărește o creștere de la 2,4 % din PIB în 2006 la 2,9 % în 2009, creștere care se concentrează integral în ultimul an din cadrul programului, reflectând, în mare măsură, rambursarea preconizată în anul respectiv a resurselor proprii ale UE pentru perioada 2007-2009. Ajustarea nominală se explică integral printr-o scădere a raportului cheltuieli-PIB, care compensează mai mult decât suficient valoarea de 0,2 puncte procentuale reprezentând scăderea raportului venituri-PIB. Comparativ cu actualizarea precedentă a programului de stabilitate, nivelul soldului administrațiilor publice este considerabil mai ridicat pe perioada programului. Aceasta reflectă în principal încasări mai mari asociate gazelor, o situație macroeconomică îmbunătățită în 2005 și perspectivele corespunzătoare anului 2006.

| (5) | Se estimează că soldul structural (adică soldul ajustat ciclic exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, se va deteriora cu aproximativ jumătate de punct procentual din PIB în 2007, se va stabiliza în 2008 și va crește cu aproape jumătate de punct procentual din PIB în 2009. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este un deficit structural cuprins între 0,5 și 1 % din PIB, pe care programul își propune să îl mențină pe toată perioada programului. Deoarece nivelul inferior al OTM este egal cu pragul minim (estimat la un deficit de aproximativ 1 % din PIB), prin atingerea OTM ar trebui să se îndeplinească scopul de a asigura o marjă de siguranță suficientă pentru a evita apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și MCS II în Pactul de stabilitate și creștere și în codul de conduită, reflectând în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Se estimează că soldul structural (adică soldul ajustat ciclic exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, se va deteriora cu aproximativ jumătate de punct procentual din PIB în 2007, se va stabiliza în 2008 și va crește cu aproape jumătate de punct procentual din PIB în 2009. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este un deficit structural cuprins între 0,5 și 1 % din PIB, pe care programul își propune să îl mențină pe toată perioada programului. Deoarece nivelul inferior al OTM este egal cu pragul minim (estimat la un deficit de aproximativ 1 % din PIB), prin atingerea OTM ar trebui să se îndeplinească scopul de a asigura o marjă de siguranță suficientă pentru a evita apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și MCS II în Pactul de stabilitate și creștere și în codul de conduită, reflectând în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung.

| (6) | Riscurile pentru previziunile bugetare din program par să se echilibreze în mare măsură începând din 2007. Pe de o parte, posibilitatea de reportare în 2007 a încasărilor mai ridicate din impozite din 2006 constituie un risc pozitiv pentru rezultatul bugetar corespunzător anului 2007. În plus, datorită scenariului macroeconomic prudent, pentru 2008 și 2009 apare un risc pozitiv pentru poziția bugetară. Pe de altă parte, încasările asociate gazelor pot fi mai scăzute decât estimările prezente pentru perioada programului. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile pentru previziunile bugetare din program par să se echilibreze în mare măsură începând din 2007. Pe de o parte, posibilitatea de reportare în 2007 a încasărilor mai ridicate din impozite din 2006 constituie un risc pozitiv pentru rezultatul bugetar corespunzător anului 2007. În plus, datorită scenariului macroeconomic prudent, pentru 2008 și 2009 apare un risc pozitiv pentru poziția bugetară. Pe de altă parte, încasările asociate gazelor pot fi mai scăzute decât estimările prezente pentru perioada programului.

| (7) | În vederea evaluării riscului, strategia bugetară a programului se prezintă ca suficientă pentru menținerea OTM pe toată durata programului, astfel cum se prevede în program. În plus, aceasta asigură o marjă de siguranță suficientă pentru a evita depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe toată perioada programului. Cu toate acestea, există riscul ca politica fiscală pe care o implică programul să devină pro-ciclică în 2007, an pentru care se întrevede o conjunctură favorabilă. O astfel de situație nu s-ar încadra în liniile Pactului de stabilitate și creștere. |
| --- | --- |

(7)

În vederea evaluării riscului, strategia bugetară a programului se prezintă ca suficientă pentru menținerea OTM pe toată durata programului, astfel cum se prevede în program. În plus, aceasta asigură o marjă de siguranță suficientă pentru a evita depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe toată perioada programului. Cu toate acestea, există riscul ca politica fiscală pe care o implică programul să devină pro-ciclică în 2007, an pentru care se întrevede o conjunctură favorabilă. O astfel de situație nu s-ar încadra în liniile Pactului de stabilitate și creștere.

| (8) | Datorită reducerii drastice a deficitului bugetar public în 2004 și 2005, datoria publică brută a scăzut, conform estimărilor, la 50,2 % din PIB în 2006, ceea ce reprezintă o accentuare suplimentară a diferenței față de valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută de Tratat. Programul prevede o nouă scădere a ponderii datoriei cu 6 puncte procentuale pe perioada programului. |
| --- | --- |

(8)

Datorită reducerii drastice a deficitului bugetar public în 2004 și 2005, datoria publică brută a scăzut, conform estimărilor, la 50,2 % din PIB în 2006, ceea ce reprezintă o accentuare suplimentară a diferenței față de valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută de Tratat. Programul prevede o nouă scădere a ponderii datoriei cu 6 puncte procentuale pe perioada programului.

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Țările de Jos este mai ridicat decât media din UE, fiind influențat semnificativ de o creștere relativ mare a cheltuielilor cu pensiile ca pondere din PIB în deceniile următoare. Poziția bugetară inițială, deși inferioară celei din 2005, contribuie la atenuarea impactului bugetar previzionat pe termen lung al îmbătrânirii populației, dar nu este suficientă pentru a o acoperi. Creșterea previzionată pentru viitor a veniturilor ca pondere din PIB, în principal datorită impozitării amânate a pensiilor, ar compensa parțial creșterea cheltuielilor publice pe termen lung. Asigurarea unor excedente primare ridicate, pe termen mediu, și/sau punerea în aplicare a unor măsuri de reformă care să frâneze creșterea cheltuielilor legate de vârstă ar contribui la reducerea riscurilor care afectează viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, riscul cu care se confruntă Țările de Jos în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice se prezintă ca fiind scăzut. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Țările de Jos este mai ridicat decât media din UE, fiind influențat semnificativ de o creștere relativ mare a cheltuielilor cu pensiile ca pondere din PIB în deceniile următoare. Poziția bugetară inițială, deși inferioară celei din 2005, contribuie la atenuarea impactului bugetar previzionat pe termen lung al îmbătrânirii populației, dar nu este suficientă pentru a o acoperi. Creșterea previzionată pentru viitor a veniturilor ca pondere din PIB, în principal datorită impozitării amânate a pensiilor, ar compensa parțial creșterea cheltuielilor publice pe termen lung. Asigurarea unor excedente primare ridicate, pe termen mediu, și/sau punerea în aplicare a unor măsuri de reformă care să frâneze creșterea cheltuielilor legate de vârstă ar contribui la reducerea riscurilor care afectează viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, riscul cu care se confruntă Țările de Jos în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice se prezintă ca fiind scăzut.

| (10) | Programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. În plus, programul nu furnizează informații sistematice asupra costurilor bugetare directe sau asupra economiilor rezultate ca urmare a punerii în aplicare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, deși previziunile sale bugetare iau în considerare implicațiile acțiunilor subliniate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de stabilitate se prezintă a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe descriu reforma recentă din domeniul sănătății, modificările aduse sistemului de impozitare a companiilor și alte cheltuieli prevăzute, de exemplu pentru infrastructură. |
| --- | --- |

(10)

Programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. În plus, programul nu furnizează informații sistematice asupra costurilor bugetare directe sau asupra economiilor rezultate ca urmare a punerii în aplicare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, deși previziunile sale bugetare iau în considerare implicațiile acțiunilor subliniate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de stabilitate se prezintă a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe descriu reforma recentă din domeniul sănătății, modificările aduse sistemului de impozitare a companiilor și alte cheltuieli prevăzute, de exemplu pentru infrastructură.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este în ansamblu conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește cerințele prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, precum și cea mai mare parte dintre datele opționale (2). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește cerințele prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, precum și cea mai mare parte dintre datele opționale (2).

Consiliul consideră că poziția bugetară pe termen mediu este solidă și că strategia bugetară oferă un exemplu convingător de politici fiscale aplicate în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, posibilitatea scăderii nivelului încasărilor asociate gazelor constituie un risc important dar, în ansamblu, riscurile care afectează îndeplinirea obiectivelor bugetare sunt în general neutre.

Având în vedere evaluarea de mai sus și perspectivele favorabile de creștere, se lansează o invitație la adresa Țărilor de Jos de a menține o poziție structurală puternică în 2007 și ulterior, evitând astfel o orientare pro-ciclică a politicilor fiscale în conjuncturile favorabile.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS noiembrie 2006 | 1,5 | 3 | 3 | 1 | 1 |
| COM noiembrie 2006 | 1,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | | 2 | 2 | 2 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS noiembrie 2006 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| COM noiembrie 2006 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | 2,3 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | n.a. | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB potențial) | PS noiembrie 2006 (3) | – 1,9 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 |
| COM noiembrie 2006 (7) | – 2,0 | – 1,2 | – 0,4 | 0,0 | n.a. |
| PS decembrie 2005 (3) | – 2,3 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,6 | n.a. |
| Sold al administrației publice
  (% din PIB) | PS noiembrie 2006 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 |
| COM noiembrie 2006 | – 0,3 | 0,0 | 0,1 | 0,3 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS noiembrie 2006 | 2,1 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 |
| COM noiembrie 2006 | 2,1 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PS noiembrie 2006 (3) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 |
| COM noiembrie 2006 | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | n.a. |
| PS decembrie 2005 (3) | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | n.a. |
| Sold structural (4)

  (% din PIB) | PS noiembrie 2006 (5) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 |
| COM noiembrie 2006 (6) | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS noiembrie 2006 | 52,7 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 |
| COM noiembrie 2006 | 52,7 | 50,5 | 47,8 | 45,4 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 | n.a. |
| Sursa:


  Programul de stabilitate; Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație în %)

PS noiembrie 2006

1,5

3 Formula

3

1 Formula

1 Formula

COM noiembrie 2006

1,5

3,0

2,9

2,6

n.a.

PS decembrie 2005

Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS noiembrie 2006

1,5

1 Formula

1 Formula

1 Formula

1 Formula

COM noiembrie 2006

1,5

1,6

1,8

2,3

n.a.

PS decembrie 2005

1,5

1,5

1,1

n.a.

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB potențial)

PS noiembrie 2006 (3)

– 1,9

– 0,5

0,6

0,6

0,3

COM noiembrie 2006 (7)

– 2,0

– 1,2

– 0,4

0,0

n.a.

PS decembrie 2005 (3)

– 2,3

– 1,5

– 0,9

– 0,6

n.a.

Sold al administrației publice

(% din PIB)

PS noiembrie 2006

– 0,3

0,1

0,2

0,3

0,9

COM noiembrie 2006

– 0,3

0,0

0,1

0,3

n.a.

PS decembrie 2005

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS noiembrie 2006

2,1

2,4

2,4

2,4

2,9

COM noiembrie 2006

2,1

2,3

2,3

2,3

n.a.

PS decembrie 2005

1,4

1,1

1,4

1,5

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PS noiembrie 2006 (3)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,7

COM noiembrie 2006

0,9

0,6

0,4

0,3

n.a.

PS decembrie 2005 (3)

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

n.a.

Sold structural (4)

(% din PIB)

PS noiembrie 2006 (5)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,4

COM noiembrie 2006 (6)

0,9

0,6

0,4

0,3

n.a.

PS decembrie 2005

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS noiembrie 2006

52,7

50,2

47,9

46,3

44,2

COM noiembrie 2006

52,7

50,5

47,8

45,4

n.a.

PS decembrie 2005

54,4

54,5

53,9

53,1

n.a.

Sursa:

Programul de stabilitate; Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de faţă pot fi găsite pe următorul site Web:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În special, nu este furnizată detalierea funcţională a cheltuielilor publice pentru 2009.

(3)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(4)  Sold ajustat ciclic (ca în rândurile precedente), cu excepția măsurilor punctuale și a altor măsuri temporare.

(5)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din program (0,3 % din PIB în 2009; de reducere a deficitului).

(6)  Nu există măsuri punctuale și alte măsuri temporare în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,9 %, 2,1 %, 2,2 %, respectiv 2,1 %, în perioada 2005-2008.

Sursa:

Programul de stabilitate; Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/24

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 februarie 2007

privind programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2006-2009

(2007/C 70/07)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 februarie 2007, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului, pentru perioada 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

La 27 februarie 2007, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului, pentru perioada 2006-2009.

| (2) | Scenariul macroeconomic, care stă la baza programului, preconizează că creșterea reală a PIB-ului se va reduce de la 5,5 % în 2006 la 4,3 % în medie de-a lungul perioadei de programare rămase. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par, de asemenea, realiste. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic, care stă la baza programului, preconizează că creșterea reală a PIB-ului se va reduce de la 5,5 % în 2006 la 4,3 % în medie de-a lungul perioadei de programare rămase. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par, de asemenea, realiste.

| (3) | Pentru 2006, deficitul administrațiilor publice este estimat, în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, la 1 % din PIB, față de obiectivul de 1,8 % din PIB stabilit în cadrul versiunii actualizate precedente a programului de stabilitate. Aceasta se explică, în parte, prin revizuirea în sensul scăderii valorii deficitului din 2005, de la 2,3 % din PIB în cadrul programului precedent la 1 %, conform celor mai recente date. Situația deficitului înregistrat în 2006 ar putea fi, de asemenea, mai bună decât se estimează în cadrul noului program (1,5 % din PIB), datorită condițiilor ciclice favorabile și veniturilor fiscale susținute, în special în ultimul trimestru. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, deficitul administrațiilor publice este estimat, în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, la 1 % din PIB, față de obiectivul de 1,8 % din PIB stabilit în cadrul versiunii actualizate precedente a programului de stabilitate. Aceasta se explică, în parte, prin revizuirea în sensul scăderii valorii deficitului din 2005, de la 2,3 % din PIB în cadrul programului precedent la 1 %, conform celor mai recente date. Situația deficitului înregistrat în 2006 ar putea fi, de asemenea, mai bună decât se estimează în cadrul noului program (1,5 % din PIB), datorită condițiilor ciclice favorabile și veniturilor fiscale susținute, în special în ultimul trimestru.

| (4) | În aprilie 2006, ca urmare a avizului Consiliului din 14 februarie 2006, guvernul și partenerii sociali au convenit asupra unei reforme și a unui pachet de consolidare a bugetului, care, ulterior, au fost puse în aplicare. În conformitate cu acest „acord tripartit“, obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu prevăzute în program constă în restabilirea echilibrului în cursul perioadei de programare. Acest obiectiv trebuie realizat printr-o îmbunătățire progresivă a soldului administrațiilor publice, de la un deficit estimat la 1,5 % din PIB la un mic excedent în 2009 (0,1 % din PIB). Reducerea soldului primar s-ar realiza în paralel cu cea a deficitului efectiv. Ajustarea se realizează printr-o reducere a ponderii cheltuielilor care se situează la 3,8 procente procentuale din PIB, ceea ce ar compensa pe deplin diminuarea de 2,1 puncte din PIB a ponderii veniturilor. Această strategie este similară celei descrise în programul din 2005 care, pe fondul unui cadru macroeconomic identic în linii mari, preconiza atingerea unei valori maxime a deficitului în 2005, în loc de 2006 și a unei poziții relativ echilibrate în 2008, în loc de 2009. |
| --- | --- |

(4)

În aprilie 2006, ca urmare a avizului Consiliului din 14 februarie 2006, guvernul și partenerii sociali au convenit asupra unei reforme și a unui pachet de consolidare a bugetului, care, ulterior, au fost puse în aplicare. În conformitate cu acest „acord tripartit“, obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu prevăzute în program constă în restabilirea echilibrului în cursul perioadei de programare. Acest obiectiv trebuie realizat printr-o îmbunătățire progresivă a soldului administrațiilor publice, de la un deficit estimat la 1,5 % din PIB la un mic excedent în 2009 (0,1 % din PIB). Reducerea soldului primar s-ar realiza în paralel cu cea a deficitului efectiv. Ajustarea se realizează printr-o reducere a ponderii cheltuielilor care se situează la 3,8 procente procentuale din PIB, ceea ce ar compensa pe deplin diminuarea de 2,1 puncte din PIB a ponderii veniturilor. Această strategie este similară celei descrise în programul din 2005 care, pe fondul unui cadru macroeconomic identic în linii mari, preconiza atingerea unei valori maxime a deficitului în 2005, în loc de 2006 și a unei poziții relativ echilibrate în 2008, în loc de 2009.

| (5) | Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural (adică soldul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la un deficit de circa 1,25 % din PIB în 2006 la un excedent de aproximativ 1 % la sfârșitul perioadei de programare. La fel ca în versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui deficit structural de 0,8 % din PIB. Programul își propune să atingă OTM-ul până în 2007, cu un an mai devreme decât se prevedea în versiunea actualizată precedentă. Deoarece OTM-ul este (ușor) mai ambițios decât pragul minim stabilit (estimat la un deficit de aproximativ 1 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță, care să împiedice apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II în Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită și reflectă în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie pe termen lung a producției potențiale. |
| --- | --- |

(5)

Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural (adică soldul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la un deficit de circa 1,25 % din PIB în 2006 la un excedent de aproximativ 1 % la sfârșitul perioadei de programare. La fel ca în versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui deficit structural de 0,8 % din PIB. Programul își propune să atingă OTM-ul până în 2007, cu un an mai devreme decât se prevedea în versiunea actualizată precedentă. Deoarece OTM-ul este (ușor) mai ambițios decât pragul minim stabilit (estimat la un deficit de aproximativ 1 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță, care să împiedice apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II în Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită și reflectă în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie pe termen lung a producției potențiale.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai bune decât cele previzionate în program. Previziunile fiscale, în special, par să fie destul de prudente, în special pentru 2007. Într-adevăr, rezultatele bugetare ale Luxemburgului din ultimii ani au fost adesea mai bune decât cele previzionate, în general datorită faptului că veniturile sunt în mod considerabil mai mari decât se preconizase. Totuși, programul justifică previziunile fiscale, în general prudente, prin faptul că economia fiind mică și deschisă, creșterea economică și, prin urmare, veniturile fiscale sunt foarte volatile. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai bune decât cele previzionate în program. Previziunile fiscale, în special, par să fie destul de prudente, în special pentru 2007. Într-adevăr, rezultatele bugetare ale Luxemburgului din ultimii ani au fost adesea mai bune decât cele previzionate, în general datorită faptului că veniturile sunt în mod considerabil mai mari decât se preconizase. Totuși, programul justifică previziunile fiscale, în general prudente, prin faptul că economia fiind mică și deschisă, creșterea economică și, prin urmare, veniturile fiscale sunt foarte volatile.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor și presupunând că obiectivele privind cheltuielile sunt strict respectate și că nici o măsură nouă, care ar avea un efect negativ asupra echilibrului bugetar, nu va fi adoptată, orientarea bugetară din program pare să fie suficientă pentru a asigura atingerea OTM-ului până în 2007, astfel cum este prevăzut în program. În plus, pare să asigure o marjă de siguranță suficientă pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale începând cu 2007. Ritmul de ajustare, care ar determina atingerea OTM-ului stabilit de program, este în totalitate conform cu Pactul de stabilitate și creștere, în care se stipulează că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice bune și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile. După atingerea OTM-ului, orientarea programului în materie de politică fiscală este pe deplin conformă cu pactul. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor și presupunând că obiectivele privind cheltuielile sunt strict respectate și că nici o măsură nouă, care ar avea un efect negativ asupra echilibrului bugetar, nu va fi adoptată, orientarea bugetară din program pare să fie suficientă pentru a asigura atingerea OTM-ului până în 2007, astfel cum este prevăzut în program. În plus, pare să asigure o marjă de siguranță suficientă pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale începând cu 2007. Ritmul de ajustare, care ar determina atingerea OTM-ului stabilit de program, este în totalitate conform cu Pactul de stabilitate și creștere, în care se stipulează că, pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II, îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca punct de referință, și că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice bune și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile. După atingerea OTM-ului, orientarea programului în materie de politică fiscală este pe deplin conformă cu pactul.

| (8) | Conform estimărilor, datoria publică brută se situa la valoarea de 7,5 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se preconizează o ușoară creștere a ponderii datoriei la 8,5 % din PIB până la sfârșitul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(8)

Conform estimărilor, datoria publică brută se situa la valoarea de 7,5 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se preconizează o ușoară creștere a ponderii datoriei la 8,5 % din PIB până la sfârșitul perioadei de programare.

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Luxemburg este printre cele mai importante din UE, fiind influențat, în special, de o creștere considerabilă a cheltuielilor cu sistemul de pensii, de 7,5 puncte procentuale din PIB și a totalului cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea populației, de 8,25 puncte între 2004-2050 (în comparație cu creșterile medii respective la nivel de UE de 2,25 și 3,5 puncte procentuale din PIB). Nivelul actual al datoriei brute este foarte scăzut, iar sistemul de asigurări sociale a acumulat active semnificative. Cu toate acestea, deși volumul actual a acestor active (estimat la aproximativ 25 % din PIB) contribuie în mod considerabil la viabilitatea finanțelor publice, nu va fi de ajuns pentru a compensa impactul pe care creșterea de proporții a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației îl va avea asupra ponderii datoriei pe termen lung. Prin urmare, cu toate că menținerea unei poziții bugetare solide va compensa parțial costurile generate de îmbătrânirea populației, astfel cum declară autoritățile, este nevoie de aplicarea unor modificări ale sistemului de pensii, pentru ca acesta să facă față creșterii viitoare a cheltuielilor publice și să reducă riscurile pentru viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În ansamblu, Luxemburg pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Luxemburg este printre cele mai importante din UE, fiind influențat, în special, de o creștere considerabilă a cheltuielilor cu sistemul de pensii, de 7,5 puncte procentuale din PIB și a totalului cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea populației, de 8,25 puncte între 2004-2050 (în comparație cu creșterile medii respective la nivel de UE de 2,25 și 3,5 puncte procentuale din PIB). Nivelul actual al datoriei brute este foarte scăzut, iar sistemul de asigurări sociale a acumulat active semnificative. Cu toate acestea, deși volumul actual a acestor active (estimat la aproximativ 25 % din PIB) contribuie în mod considerabil la viabilitatea finanțelor publice, nu va fi de ajuns pentru a compensa impactul pe care creșterea de proporții a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației îl va avea asupra ponderii datoriei pe termen lung. Prin urmare, cu toate că menținerea unei poziții bugetare solide va compensa parțial costurile generate de îmbătrânirea populației, astfel cum declară autoritățile, este nevoie de aplicarea unor modificări ale sistemului de pensii, pentru ca acesta să facă față creșterii viitoare a cheltuielilor publice și să reducă riscurile pentru viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În ansamblu, Luxemburg pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de stabilitate conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. În plus, programul furnizează informații despre costurile sau economiile bugetare rezultate direct ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare par să ia în considerare implicațiile acțiunilor enunțate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, menționate în programul de stabilitate par să fie conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special intenția guvernului, confirmată prin program, de a menține un nivel ridicat al investițiilor publice pare să indice drept acțiuni prioritare identificate de programul național de reformă (PNR) sporirea acțiunilor din domeniul cercetării și dezvoltării, promovarea utilizării durabile a resurselor și îmbunătățirea legăturilor feroviare cu țările învecinate. |
| --- | --- |

(10)

Programul de stabilitate conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. În plus, programul furnizează informații despre costurile sau economiile bugetare rezultate direct ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare par să ia în considerare implicațiile acțiunilor enunțate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, menționate în programul de stabilitate par să fie conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special intenția guvernului, confirmată prin program, de a menține un nivel ridicat al investițiilor publice pare să indice drept acțiuni prioritare identificate de programul național de reformă (PNR) sporirea acțiunilor din domeniul cercetării și dezvoltării, promovarea utilizării durabile a resurselor și îmbunătățirea legăturilor feroviare cu țările învecinate.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este parțial conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. Până în prezent, nu a fost adoptată nici o reformă semnificativă a sistemului de pensii. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este parțial conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. Până în prezent, nu a fost adoptată nici o reformă semnificativă a sistemului de pensii.

| (12) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă unele lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (2). În plus, în anumite puncte importante, programul se îndepărtează de modelul structural menționat în codul de conduită (3). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă unele lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (2). În plus, în anumite puncte importante, programul se îndepărtează de modelul structural menționat în codul de conduită (3).

Consiliul apreciază că, într-un context caracterizat prin importante perspective de creștere, programul înregistrează progrese rapide în vederea atingerii OTM-ului, care ar trebui atins începând cu 2007 și preconizează reducerea pe mai departe a deficitului. Cu toate acestea, majoritatea măsurilor de reducere a cheltuielilor, adoptate recent, reprezintă doar măsuri temporare (adică până în 2009).

Luând în considerare evaluarea de mai sus și având în vedere creșterea preconizată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, Consiliul invită Luxemburgul să acționeze în vederea îmbunătățirii viabilității pe termen lung a finanțelor publice prin punerea în aplicare a unor măsuri de reformă structurală (în special în domeniul sistemului de pensii).

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |
| COM nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | n.a. |
| PS nov. 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | n.a. |
| Inflația IAPC
  (%) | PS nov. 2006 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | n.a. |
| PS nov. 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | n.a. |
| Diferența de producție
  (ca % din PIB-ul potențial) | PS nov. 2006 (4) | – 1,6 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 |
| COM nov. 2006 (8) | – 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,9 | n.a. |
| PS nov. 2006 (4) | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PS nov. 2006 | – 1,0 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 |
| COM nov. 2006 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,3 | n.a. |
| PS nov. 2005 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS nov. 2006 | – 0,8 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 |
| COM nov. 2006 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,1 | n.a. |
| PS nov. 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 | n.a. |
| Sold bugetar ajustat ciclic
  (% din PIB) | PS nov. 2006 (4) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| COM nov. 2006 | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | n.a. |
| PS nov. 2006 (4) | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | n.a. |
| Sold structural  (5)

  (% din PIB) | PS nov. 2006 (6) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| COM nov. 2006 (7) | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | n.a. |
| PS nov. 2005 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS nov. 2006 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |
| COM nov. 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | n.a. |
| PS nov. 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | n.a. |
| Sursa:

  Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație în %)

PS nov. 2006

4,0

5,5

4,0

5,0

4,0

COM nov. 2006

4,0

5,5

4,5

4,2

n.a.

PS nov. 2005

4,0

4,4

4,9

4,9

n.a.

Inflația IAPC

(%)

PS nov. 2006

3,8

2,9

1,4

2,0

2,0

COM nov. 2006

3,8

3,2

2,2

1,8

n.a.

PS nov. 2005

3,7

2,6

2,0

1,8

n.a.

Diferența de producție

(ca % din PIB-ul potențial)

PS nov. 2006 (4)

– 1,6

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

COM nov. 2006 (8)

– 2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,9

n.a.

PS nov. 2006 (4)

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PS nov. 2006

– 1,0

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

COM nov. 2006

– 1,0

– 1,0

– 0,5

– 0,3

n.a.

PS nov. 2005

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS nov. 2006

– 0,8

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

COM nov. 2006

– 0,8

– 0,8

– 0,3

– 0,1

n.a.

PS nov. 2005

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

n.a.

Sold bugetar ajustat ciclic

(% din PIB)

PS nov. 2006 (4)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

COM nov. 2006

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

n.a.

PS nov. 2006 (4)

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

n.a.

Sold structural  (5)

(% din PIB)

PS nov. 2006 (6)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

COM nov. 2006 (7)

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

n.a.

PS nov. 2005

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS nov. 2006

6,1

7,5

8,2

8,5

8,5

COM nov. 2006

6,0

7,4

7,3

7,1

n.a.

PS nov. 2005

6,4

9,6

9,9

10,2

n.a.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de faţă pot fi găsite la următoarea adresă:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Lipsesc, de exemplu, datele privind soldurile sectoriale (cu excepţia cazului administraţiilor publice).

(3)  Lipseşte rubrica privind caracteristicile instituţionale ale finanţelor publice.

(4)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(5)  Sold bugetar ajustat ciclic (similar cu rândurile precedente), exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare.

(6)  Nu există măsuri de derogare și alte măsuri temporare incluse în program.

(7)  Nu există măsuri de derogare și alte măsuri temporare incluse în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006.

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 4,1 %, 4,1 %, 4,4 % și 4,7 % respectiv, în perioada 2005-2008.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/27

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(2007/C 70/08)

| Data adoptării deciziei | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 308/05 |
| Stat membru | Regatul Unit |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Pig Health Scheme (MLC) |
| Temei juridic | Agriculture Act 1967 |
| Tipul măsurii | Sistem |
| Obiectiv | Asistență tehnică |
| Forma ajutorului | Subvenție |
| Buget | 500 000 GBP (746 046 EUR) |
| Intensitate | Până la 100 % |
| Durată (perioadă) | De la data aprobării și până la 31 martie 2009 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Meat and Livestock Commission |
| PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive |
| Milton Keynes MK6 1AX |
| United Kingdom |

Data adoptării deciziei

8.2.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 308/05

Stat membru

Regatul Unit

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Pig Health Scheme (MLC)

Temei juridic

Agriculture Act 1967

Tipul măsurii

Sistem

Obiectiv

Asistență tehnică

Forma ajutorului

Subvenție

Buget

500 000 GBP (746 046 EUR)

Intensitate

Până la 100 %

Durată (perioadă)

De la data aprobării și până la 31 martie 2009

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Meat and Livestock Commission

PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive

Milton Keynes MK6 1AX

United Kingdom

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 340/05 |
| Stat membru | Letonia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | “Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai” |
| Temei juridic | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Data adoptării deciziei

14.12.2006

Numărul de referință al ajutorului

N 340/05

Stat membru

Letonia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

“Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai”

Temei juridic

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Integrarea planificării ecologice în practicile agricole

Forma ajutorului

Ajutoare de agromediu

Ajutoare pentru cercetare și dezvoltare

Buget

Buget anual: 300 000 LVL

Intensitate

Angajamente de agromediu: variablă

Ajutor pentru cercetare și dezvoltare: până la 100 %

Durată

Până în 2010

Sectoare economice

Sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981 Rīga

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 349/05 |
| Stat membru | Letonia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | “Dārzeņu integrētās sistemas ievišana” |
| Temei juridic | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Data adoptării deciziei

14.12.2006

Numărul de referință al ajutorului

N 349/05

Stat membru

Letonia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

“Dārzeņu integrētās sistemas ievišana”

Temei juridic

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Integrarea planificării ecologice în practicile agricole

Forma ajutorului

Ajutoare de agromediu

Ajutoare pentru cercetare și dezvoltare

Buget

Buget anual: 302 465 LVL

Intensitate

Angajamente de agromediu: variabilă

Ajutoare pentru cercetare și dezvoltare: până la 100 %

Durată (perioadă)

Până în 2010

Sectoare economice

Sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

LV-1981 Rīga

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 26.2.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 208/06 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Trento |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005) |
| Temei juridic | Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26
  Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005 |
| Tipul măsurii | Sistem |
| Obiectiv | Altele (cumpărare, vânzare și închiriere de bunuri) |
| Forma ajutorului | Subvenții |
| Buget | 4 500 000 EUR |
| Intensitate | Nu reprezintă un ajutor de stat |
| Durată | Până la sfârșitul anului 2008 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | — |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

26.2.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 208/06

Stat membru

Italia

Regiune

Trento

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005)

Temei juridic

Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26

Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005

Tipul măsurii

Sistem

Obiectiv

Altele (cumpărare, vânzare și închiriere de bunuri)

Forma ajutorului

Subvenții

Buget

4 500 000 EUR

Intensitate

Nu reprezintă un ajutor de stat

Durată

Până la sfârșitul anului 2008

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

—

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 406/06 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | Andaluzia |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo |
| Temei juridic | Proyecto de Orden |
| Tipul măsurii | Sistem |
| Obiectiv | Combaterea insectei Dacus oleae în Andaluzia |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 1 800 000 EUR |
| Intensitate | 75 % din costurile eligibile |
| Durată | 2006 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Consejería de Agricultura y Pesca |
| Junta de Andalucía |
| Calle Tabladilla s/n |
| E-41013 Sevilla |

Data adoptării deciziei

19.2.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 406/06

Stat membru

Spania

Regiune

Andaluzia

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo

Temei juridic

Proyecto de Orden

Tipul măsurii

Sistem

Obiectiv

Combaterea insectei Dacus oleae în Andaluzia

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

1 800 000 EUR

Intensitate

75 % din costurile eligibile

Durată

2006

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

Calle Tabladilla s/n

E-41013 Sevilla

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 577/06 |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | — |
| Titlu | Catalogus Groen-Blauwe Diensten |
| Temei juridic | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Obiectivul catalogului pentru servicii verzi și albastre este de a crea un peisaj agricol accesibil, de o înaltă valoare ecologică și culturală |
| Forma ajutorului | Plăți în urma izbucnirii unei boli contagioase |
| Buget | Aproximativ 120 de milioane EUR pe an |
| Intensitate | Variabilă |
| Durată | Durata măsurilor de sprijin din cadrul catalogului va fi variabilă. Pe baza acestor măsuri, contractele cu agricultorii individuali vor dura între 5 și 7 ani |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Atât administrația publică centrală, cât și administrațiile locale din Țările de Jos |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

19.2.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 577/06

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

—

Titlu

Catalogus Groen-Blauwe Diensten

Temei juridic

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Obiectivul catalogului pentru servicii verzi și albastre este de a crea un peisaj agricol accesibil, de o înaltă valoare ecologică și culturală

Forma ajutorului

Plăți în urma izbucnirii unei boli contagioase

Buget

Aproximativ 120 de milioane EUR pe an

Intensitate

Variabilă

Durată

Durata măsurilor de sprijin din cadrul catalogului va fi variabilă. Pe baza acestor măsuri, contractele cu agricultorii individuali vor dura între 5 și 7 ani

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Atât administrația publică centrală, cât și administrațiile locale din Țările de Jos

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 583/06 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Basilicata |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi |
| Temei juridic | Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare pentru combaterea bolilor animalelor |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 600 000 de EUR |
| Intensitate | Până la 100 % din costurile eligibile |
| Durată | Până la 31.12.2008 |
| Sectoare economice | A00121-A00122 Agricultură (creșterea animalelor) |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Regione Basilicata |
| Viale della Regione Basilicata, 12 |
| I-85100 Potenza |

Data adoptării deciziei

8.2.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 583/06

Stat membru

Italia

Regiune

Basilicata

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi

Temei juridic

Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare pentru combaterea bolilor animalelor

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

600 000 de EUR

Intensitate

Până la 100 % din costurile eligibile

Durată

Până la 31.12.2008

Sectoare economice

A00121-A00122 Agricultură (creșterea animalelor)

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Regione Basilicata

Viale della Regione Basilicata, 12

I-85100 Potenza

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 801/06 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Veneto |
| Titlu | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza) |
| Temei juridic | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Compensarea pagubelor suferite de producția agricolă ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | Se face referire la sistemul aprobat (NN 54/A/04) |
| Intensitate | Până la 100 % din pagubele suferite de structurile agricole |
| Durată | Până la finalizarea plăților |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Data adoptării deciziei

8.2.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 801/06

Stat membru

Italia

Regiune

Veneto

Titlu

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza)

Temei juridic

Decreto legislativo n. 102/2004

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Compensarea pagubelor suferite de producția agricolă ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

Se face referire la sistemul aprobat (NN 54/A/04)

Intensitate

Până la 100 % din pagubele suferite de structurile agricole

Durată

Până la finalizarea plăților

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Alte informații

Măsură de aplicare a sistemului aprobat de către Comisie în cadrul dosarului de ajutor de stat NN 54/A/04 [Scrisoarea Comisiei C(2005)1622 final din 7 iunie 2005]

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 13.2.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 842/06 |
| Stat membru | Lituania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. |
| Temei juridic | — | Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“ |

Data adoptării deciziei

13.2.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 842/06

Stat membru

Lituania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m.

Temei juridic

—

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“

| — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Despăgubiri pentru seceta din 2006

Forma ajutorului

Ajutor pentru despăgubirea agricultorilor pentru pierderile provocate de condițiile meteorologice nefavorabile

Buget

Buget total: până la 190 de milioane LTL

Intensitate

până la 40 % din pierderile eligibile

Durată (perioadă)

după un an de la aprobarea de către Comisie

Sectoare economice

Sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 844/06 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Sicilia |
| Titlu | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia) |
| Temei juridic | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Compensarea pagubelor suferite de producția agricolă ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | Se face referire la sistemul aprobat (NN 54/A/04) |
| Intensitate | Până la 80 % din pagubele suferite de producția agricolă |
| Durată | Până la finalizarea plăților |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Data adoptării deciziei

19.2.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 844/06

Stat membru

Italia

Regiune

Sicilia

Titlu

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia)

Temei juridic

Decreto legislativo n. 102/2004

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Compensarea pagubelor suferite de producția agricolă ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

Se face referire la sistemul aprobat (NN 54/A/04)

Intensitate

Până la 80 % din pagubele suferite de producția agricolă

Durată

Până la finalizarea plăților

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Alte informații

Măsură de aplicare a sistemului aprobat de către Comisie în cadrul dosarului de ajutor de stat NN 54/A/04 [Scrisoarea Comisiei C(2005) 1622 final din 7 iunie 2005]

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 2.2.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 846/06 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Piemonte |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli) |
| Temei juridic | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Compensarea pagubelor suferite de structurile exploatațiilor ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | Se face referire la sistemul aprobat (NN 54/A/04) |
| Intensitate | Până la 80 % |
| Durată | Până la finalizarea plăților |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Data adoptării deciziei

2.2.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 846/06

Stat membru

Italia

Regiune

Piemonte

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli)

Temei juridic

Decreto legislativo n. 102/2004

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Compensarea pagubelor suferite de structurile exploatațiilor ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

Se face referire la sistemul aprobat (NN 54/A/04)

Intensitate

Până la 80 %

Durată

Până la finalizarea plăților

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Alte informații

Măsură de aplicare a sistemului aprobat de către Comisie în cadrul dosarului de ajutor de stat NN 54/A/04 [Scrisoarea Comisiei C(2005) 1622 final din 7 iunie 2005]

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/35

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

26 martie 2007

(2007/C 70/09)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3265 |
| JPY | yen japonez | 157,05 |
| DKK | coroana daneză | 7,4497 |
| GBP | lira sterlină | 0,67635 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3083 |
| CHF | franc elvețian | 1,6208 |
| ISK | coroana islandeză | 88,21 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,1270 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CYP | lira cipriotă | 0,5805 |
| CZK | coroana cehă | 27,935 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 246,83 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7096 |
| MTL | lira malteză | 0,4293 |
| PLN | zlot polonez | 3,8701 |
| RON | leu românesc nou | 3,3604 |
| SKK | coroana slovacă | 33,628 |
| TRY | lira turcească | 1,8354 |
| AUD | dolar australian | 1,6456 |
| CAD | dolar canadian | 1,5416 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3649 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8588 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0143 |
| KRW | won sud-coreean | 1 244,99 |
| ZAR | rand sud-african | 9,5704 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,2647 |
| HRK | kuna croată | 7,3763 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 075,79 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,5797 |
| PHP | peso Filipine | 63,771 |
| RUB | rubla rusească | 34,5940 |
| THB | baht thailandez | 43,550 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3265

JPY

yen japonez

157,05

DKK

coroana daneză

7,4497

GBP

lira sterlină

0,67635

SEK

coroana suedeză

9,3083

CHF

franc elvețian

1,6208

ISK

coroana islandeză

88,21

NOK

coroana norvegiană

8,1270

BGN

leva bulgărească

1,9558

CYP

lira cipriotă

0,5805

CZK

coroana cehă

27,935

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

246,83

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7096

MTL

lira malteză

0,4293

PLN

zlot polonez

3,8701

RON

leu românesc nou

3,3604

SKK

coroana slovacă

33,628

TRY

lira turcească

1,8354

AUD

dolar australian

1,6456

CAD

dolar canadian

1,5416

HKD

dolar Hong Kong

10,3649

NZD

dolar neozeelandez

1,8588

SGD

dolar Singapore

2,0143

KRW

won sud-coreean

1 244,99

ZAR

rand sud-african

9,5704

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,2647

HRK

kuna croată

7,3763

IDR

rupia indoneziană

12 075,79

MYR

ringgit Malaiezia

4,5797

PHP

peso Filipine

63,771

RUB

rubla rusească

34,5940

THB

baht thailandez

43,550

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referinţă publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/36

---

Procedura națională privind acordarea de drepturi de trafic limitate în Republica Slovacă

(2007/C 70/10)

În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 847/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind negocierea și punerea în aplicare a acordurilor de reglementare a serviciilor aeriene dintre statele membre și țările terțe, Comisia Europeană publică următoarea procedură aplicabilă la nivel național pentru repartizarea drepturilor de trafic aerian între transportatorii comunitari eligibili în situațiile în care aceste drepturi sunt limitate în temeiul acordurilor internaționale de reglementare a serviciilor aeriene.

„Ministerul Transporturilor, Poștei și Telecomunicațiilor al Republicii Slovace

Instrucțiuni nr. 2/2007

din 22 ianuarie 2007

privind acordarea de drepturi de trafic limitate în vederea furnizării de servicii de transport aerian de către transportatorii comunitari

În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 847/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind negocierea și punerea în aplicare a acordurilor de reglementare a serviciilor aeriene dintre statele membre și țările terțe (1), Ministerul Transporturilor, Poștei și Telecomunicațiilor al Republicii Slovace (în continuare numit «Ministerul») adoptă prezentele instrucțiuni:

Articolul 1

Dispoziții generale

(1)   Prezentele instrucțiuni stabilesc procedura de acordare a drepturilor de trafic în vederea furnizării de servicii de transport aerian de către transportatorii comunitari (în continuare numiți «transportatori comunitari») în cazurile în care accesul la drepturile de trafic este limitat în temeiul unui acord internațional.

(2)   Prezentele instrucțiuni stabilesc principiile pentru acordarea de drepturi de trafic transportatorilor comunitari în vederea exploatării serviciilor de transport aerian pe rutele pe care aceste drepturi sunt limitate în temeiul acordurilor internaționale privind serviciile aeriene încheiate între Republica Slovacă și țări terțe.

Articolul 2

Drepturile de trafic și necesitățile transportatorilor aerieni

(1)   Informațiile privind drepturile de trafic și utilizarea acestora pe rute în conformitate cu acordurile internaționale încheiate între Republica Slovacă și țări terțe care nu sunt membre ale Uniunii Europene (în continuare numite «țări terțe») sunt disponibile la sediul Ministerului și pe pagina de Internet www.telecom.gov.sk (în continuare numită «pagina de Internet»).

(2)   Ministerul publică pe pagina de Internet, printre altele, informații privind negocierile aflate în pregătire referitoare la drepturile de trafic în aviația civilă între Republica Slovacă și țările terțe.

(3)   Un transportator comunitar interesat să furnizeze servicii de transport aerian pe o rută cu drepturi de trafic limitate sau pe o rută între Republica Slovacă și o țară terță cu care Republica Slovacă nu a încheiat un acord de servicii de transport aerian poate informa Ministerul cu privire la proiectele și cerințele sale. Ministerul va lua în considerare aceste informații în etapa de pregătire a negocierilor în vederea încheierii unui acord privind serviciile aeriene cu țara terță.

Articolul 3

Cererea pentru acordarea de drepturi de trafic

(1)   Atunci când un transportator comunitar își exprimă interesul cu privire la capacitatea neutilizată a unei rute cu drepturi de trafic limitate, Ministerul publică pe pagina de Internet un anunț prin care solicită prezentarea de cereri pentru acordarea de drepturi de trafic în vederea furnizării de servicii de transport aerian pe ruta respectivă. De regulă, Ministerul transmite anunțul pe cale electronică tuturor transportatorilor comunitari care exploatează servicii de transport aerian pe rutele dintre Republica Slovacă și țara terță respectivă pe care există drepturi de trafic limitate sau transportatorului comunitar care a solicitat informații referitoare la drepturile de trafic neutilizate. Anunțul precizează termenul limită de depunere a cererilor pentru acordarea de drepturi de trafic.

(2)   Cererea pentru acordarea de drepturi de trafic conține în special următoarele informații:

| a) | o copie a certificatului de operator aerian valabil (în continuare numit «AOC»), în toate cazurile și a licenței de transport aerian, în cazul în care un stat a emis o astfel de licență; |
| --- | --- |

a)

o copie a certificatului de operator aerian valabil (în continuare numit «AOC»), în toate cazurile și a licenței de transport aerian, în cazul în care un stat a emis o astfel de licență;

| b) | descrierea serviciilor de transport aerian pe care transportatorul comunitar planifică să le furnizeze pe rută (frecvența săptămânală a zborurilor, aeronavele ce urmează a fi utilizate pentru furnizarea serviciilor, serviciu direct între două puncte sau serviciu indirect, eventualele legături între punctele deservite sau dincolo de acestea, natura serviciului — sezonier sau pe durata întregului an); |
| --- | --- |

b)

descrierea serviciilor de transport aerian pe care transportatorul comunitar planifică să le furnizeze pe rută (frecvența săptămânală a zborurilor, aeronavele ce urmează a fi utilizate pentru furnizarea serviciilor, serviciu direct între două puncte sau serviciu indirect, eventualele legături între punctele deservite sau dincolo de acestea, natura serviciului — sezonier sau pe durata întregului an);

| c) | data estimată pentru începerea serviciilor prevăzute și, dacă este cazul, durata furnizării acestora; |
| --- | --- |

c)

data estimată pentru începerea serviciilor prevăzute și, dacă este cazul, durata furnizării acestora;

| d) | tipul serviciilor (transport de pasageri, transport de marfă, transport mixt sau altele); |
| --- | --- |

d)

tipul serviciilor (transport de pasageri, transport de marfă, transport mixt sau altele);

| e) | accesul clienților la servicii și asistența oferită clienților (rețeaua de vânzare a biletelor de avion, bilete electronice, plata prin card de credit, servicii furnizate prin Internet etc.); |
| --- | --- |

e)

accesul clienților la servicii și asistența oferită clienților (rețeaua de vânzare a biletelor de avion, bilete electronice, plata prin card de credit, servicii furnizate prin Internet etc.);

| f) | toate legăturile; |
| --- | --- |

f)

toate legăturile;

| g) | politica tarifară aplicabilă serviciilor oferite pe rută; |
| --- | --- |

g)

politica tarifară aplicabilă serviciilor oferite pe rută;

| h) | în cazul în care transportatorul comunitar este dintr-un stat membru al Uniunii Europene altul decât Republica Slovacă, cererea conține informații privind forma juridică a societății respective sau a sucursalei sale de pe teritoriul Republicii Slovace, precum și informații privind exercitarea efectivă și reală a activității de transport aerian printr-un sediu stabil de pe teritoriul respectiv, în conformitate cu normele speciale (2). |
| --- | --- |

h)

în cazul în care transportatorul comunitar este dintr-un stat membru al Uniunii Europene altul decât Republica Slovacă, cererea conține informații privind forma juridică a societății respective sau a sucursalei sale de pe teritoriul Republicii Slovace, precum și informații privind exercitarea efectivă și reală a activității de transport aerian printr-un sediu stabil de pe teritoriul respectiv, în conformitate cu normele speciale (2).

(3)   Cererea se înaintează Ministerului în scris, în limba slovacă sau engleză, în termenul stabilit în conformitate cu alineatul (1).

(4)   În cazul în care un transportator comunitar își exprimă interesul cu privire la capacitatea deja alocată a unei rute cu drepturi de trafic limitate care nu au fost utilizate timp de două perioade de planificare consecutive (sezoane de zbor IATA), Ministerul publică pe pagina de Internet un anunț prin care solicită prezentarea de cereri pentru acordarea de drepturi de trafic în vederea furnizării de servicii de transport aerian pe ruta respectivă. Ministerul îl invită pe cale electronică pe transportatorul comunitar care și-a exprimat interesul cu privire la drepturile de trafic limitate neutilizate să depună, odată cu cererea formulată în conformitate cu alineatul (2), o justificare și o descriere detaliată a modului în care intenționează să utilizeze efectiv drepturile de trafic în cauză. Ministerul precizează în invitație termenul limită de depunere a cererilor pentru acordarea de drepturi de trafic.

Articolul 4

Acordarea de drepturi de trafic

(1)   Ministerul evaluează în amănunt cererile pentru acordarea de drepturi de trafic și, în cadrul procesului de decizie:

| I. | ține cont în principal de:






  a) | caracterul complet al cererii în sensul articolului 3 alineatul (2); |
| --- | --- | --- |

I.

ține cont în principal de:

a)

caracterul complet al cererii în sensul articolului 3 alineatul (2);

| b) | necesitatea de a introduce noi servicii de transport de pasageri și/sau de marfă; |
| --- | --- |

b)

necesitatea de a introduce noi servicii de transport de pasageri și/sau de marfă;

| c) | necesitatea de a introduce un concurent pe piață; |
| --- | --- |

c)

necesitatea de a introduce un concurent pe piață;

| d) | satisfacerea tuturor categoriilor esențiale de cereri de servicii din partea publicului; |
| --- | --- |

d)

satisfacerea tuturor categoriilor esențiale de cereri de servicii din partea publicului;

| e) | interesul regiunilor îndepărtate de aeroporturile principale din Uniunea Europeană în ceea ce privește alocarea drepturilor de trafic către/dinspre aceste regiuni; |
| --- | --- |

e)

interesul regiunilor îndepărtate de aeroporturile principale din Uniunea Europeană în ceea ce privește alocarea drepturilor de trafic către/dinspre aceste regiuni;

| f) | dispozițiile acordurilor de reglementare a serviciilor de transport aerian încheiate între Republica Slovacă și țările terțe și aranjamentele ce decurg din memorandum sau din procesul-verbal al negocierilor dintre autoritățile aeronautice din Republica Slovacă și țara terță în cauză; |
| --- | --- |

f)

dispozițiile acordurilor de reglementare a serviciilor de transport aerian încheiate între Republica Slovacă și țările terțe și aranjamentele ce decurg din memorandum sau din procesul-verbal al negocierilor dintre autoritățile aeronautice din Republica Slovacă și țara terță în cauză;

| g) | posibilul impact al acordării de drepturi de trafic transportatorului comunitar asupra transportatorului comunitar dintr-o țară terță și asupra dezvoltării potențiale a pieței transporturilor aeriene pe ruta respectivă; |
| --- | --- |

g)

posibilul impact al acordării de drepturi de trafic transportatorului comunitar asupra transportatorului comunitar dintr-o țară terță și asupra dezvoltării potențiale a pieței transporturilor aeriene pe ruta respectivă;

| h) | politica Republicii Slovace în domeniul transporturilor aeriene și posibilul efect al noilor servicii asupra dezvoltării acestui sector; |
| --- | --- |

h)

politica Republicii Slovace în domeniul transporturilor aeriene și posibilul efect al noilor servicii asupra dezvoltării acestui sector;

| i) | necesitatea de a susține serviciile de tranzit aerian pe teritoriul Republicii Slovace; |
| --- | --- |

i)

necesitatea de a susține serviciile de tranzit aerian pe teritoriul Republicii Slovace;

| j) | utilizarea până în prezent a drepturilor de trafic de către un transportator comunitar desemnat de Republica Slovacă și/sau un transportator al țării terțe respective (orare de zbor, frecvența zborurilor, aeronave utilizate, politica de prețuri, statistici privind transportul de pasageri și/sau de marfă, utilizarea legăturilor intermediare sau dincolo de punctele deservite, modul în care serviciile de transport examinate sunt conectate cu o altă rețea, volumul traficului de tranzit și beneficiile pentru aeroporturile din Republica Slovacă etc.); |
| --- | --- |

j)

utilizarea până în prezent a drepturilor de trafic de către un transportator comunitar desemnat de Republica Slovacă și/sau un transportator al țării terțe respective (orare de zbor, frecvența zborurilor, aeronave utilizate, politica de prețuri, statistici privind transportul de pasageri și/sau de marfă, utilizarea legăturilor intermediare sau dincolo de punctele deservite, modul în care serviciile de transport examinate sunt conectate cu o altă rețea, volumul traficului de tranzit și beneficiile pentru aeroporturile din Republica Slovacă etc.);

| II. | și respectă următoarele principii:






  a) | respectarea principiului dezvoltării echilibrate a serviciilor de transport aerian furnizate de către transportatorii comunitari; |
| --- | --- | --- |

II.

și respectă următoarele principii:

a)

respectarea principiului dezvoltării echilibrate a serviciilor de transport aerian furnizate de către transportatorii comunitari;

| b) | verificarea valabilității AOC în toate cazurile și a licenței de transport aerian, în cazul în care un stat a emis o astfel de licență; |
| --- | --- |

b)

verificarea valabilității AOC în toate cazurile și a licenței de transport aerian, în cazul în care un stat a emis o astfel de licență;

| c) | examinarea legăturii existente între utilizarea drepturilor de trafic istorice (drepturi dobândite anterior) de către un transportator slovac sau un transportator comunitar și exercitarea preferențială a acestora; |
| --- | --- |

c)

examinarea legăturii existente între utilizarea drepturilor de trafic istorice (drepturi dobândite anterior) de către un transportator slovac sau un transportator comunitar și exercitarea preferențială a acestora;

| d) | evaluarea analizelor financiare corespunzătoare diverselor opțiuni pentru serviciile prevăzute, inclusiv din perspectiva pasagerilor și a mărfurilor (analizele descriu, între altele, situația pieței și cea privind concurența pe ruta în cauză); |
| --- | --- |

d)

evaluarea analizelor financiare corespunzătoare diverselor opțiuni pentru serviciile prevăzute, inclusiv din perspectiva pasagerilor și a mărfurilor (analizele descriu, între altele, situația pieței și cea privind concurența pe ruta în cauză);

| e) | evaluarea, în lumina standardelor de siguranță a transportului aerian, a dispozițiilor concrete și a nivelului real de siguranță; |
| --- | --- |

e)

evaluarea, în lumina standardelor de siguranță a transportului aerian, a dispozițiilor concrete și a nivelului real de siguranță;

| f) | examinarea influenței negative pe care ar putea-o avea asupra Republicii Slovace crearea sau menținerea poziției dominante a transportatorului comunitar solicitant pe piața transportului aerian. |
| --- | --- |

f)

examinarea influenței negative pe care ar putea-o avea asupra Republicii Slovace crearea sau menținerea poziției dominante a transportatorului comunitar solicitant pe piața transportului aerian.

(2)   Ministerul poate acorda solicitanților posibilitatea de a-și prezenta oral solicitările. În acest caz, sunt audiați toți solicitanții.

(3)   Ministerul eliberează în scris decizia de acordare de drepturi de trafic transportatorului aerian în cauză și publică această informație pe pagina de Internet.

(4)   Ministerul pune în aplicare în mod transparent procedurile pentru monitorizarea drepturilor de trafic în transportul aerian între Republica Slovacă și țări terțe, notificarea pe pagina de Internet a rutelor disponibile actualizate, examinarea cererilor din partea transportatorilor aerieni, luarea deciziilor și acordarea de drepturi de trafic limitate. Dat fiind caracterul limitat al drepturilor de trafic, acordarea acestora nu poate fi revendicată ca un drept și este subordonată politicii Republicii Slovace în domeniul transportului aerian, ținând cont de interesele transportatorilor comunitari.

(5)   Drepturile de trafic acordate rămân în vigoare până la publicarea unui nou anunț în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) sau alineatul (4) sau până la data stabilită de Minister, cu condiția ca aceasta să fie stabilită în documentul prin care se acordă drepturile de trafic. Cu toate acestea, drepturile de trafic pot înceta în urma unei reexaminări în conformitate cu articolul 5 și a revocării sau retragerii lor în conformitate cu articolul 6.

Articolul 5

Reexaminarea drepturilor de trafic acordate

(1)   Ministerul își poate revizui decizia de acordare de drepturi de trafic. Decizia de acordare de drepturi de trafic trebuie reexaminată în cazul primirii unei cereri în acest sens din partea unui transportator comunitar care exploatează servicii de transport aerian către, din și/sau prin Slovacia.

(2)   Transportatorul comunitar căruia i s-au acordat prin decizie drepturi de trafic este informat cu privire la fiecare reexaminare a deciziei respective de acordare de drepturi de trafic. Pe pagina de Internet se publică un anunț referitor la reexaminarea drepturilor de trafic acordate pentru o rută sau rute determinate. Anunțul precizează termenul limită pentru depunerea cererilor pentru acordarea de drepturi de trafic de către transportatorii comunitari.

Articolul 6

Revocarea și retragerea drepturilor de trafic

(1)   În cazul în care exploatarea serviciilor de transport aerian pentru care au fost acordate drepturi de trafic nu a început înainte de încheierea perioadei de zbor ulterioare celei în care s-a emis decizia de acordare de drepturi de trafic sau celei în care transportatorul comunitar a fost desemnat în ceea ce privește țara terță în cauză, ultima dintre aceste două date fiind decisivă, și dacă, înainte de expirarea acestei perioade, transportatorul comunitar nu a făcut dovada suficientă a unor circumstanțe excepționale care l-au împiedicat să exploateze serviciile, Ministerul revocă decizia de acordare de drepturi de trafic.

(2)   Ministerul revocă decizia de acordare de drepturi de trafic în cazul în care transportatorul comunitar în cauză îl informează în scris că nu mai intenționează să utilizeze aceste drepturi sau dacă statul membru al Uniunii Europene competent nu a eliberat, a retras sau nu a prelungit AOC al transportatorului comunitar sau licența de transport aerian a acestuia, în cazul în care statul respectiv a emis o astfel de licență.

(3)   Ministerul retrage drepturile de trafic acordate unui transportator comunitar integral, pe o perioadă determinată sau pe rute determinate, în cazul în care acesta:

| a) | nu exploatează serviciile de transport aerian în conformitate cu condițiile prevăzute în documentul prin care se acordă drepturile de trafic; |
| --- | --- |

a)

nu exploatează serviciile de transport aerian în conformitate cu condițiile prevăzute în documentul prin care se acordă drepturile de trafic;

| b) | nu respectă dispozițiile acordului aplicabil de reglementare a serviciilor de transport aerian, în temeiul căruia i s-au acordat drepturile de trafic sau încalcă alte angajamente internaționale; |
| --- | --- |

b)

nu respectă dispozițiile acordului aplicabil de reglementare a serviciilor de transport aerian, în temeiul căruia i s-au acordat drepturile de trafic sau încalcă alte angajamente internaționale;

| c) | nu respectă condițiile care guvernează exploatarea serviciilor de transport aerian și regulile aplicabile în general acestor servicii; |
| --- | --- |

c)

nu respectă condițiile care guvernează exploatarea serviciilor de transport aerian și regulile aplicabile în general acestor servicii;

| d) | nu mai îndeplinește condițiile care guvernează stabilirea unui transportator comunitar pe teritoriul Republicii Slovace; |
| --- | --- |

d)

nu mai îndeplinește condițiile care guvernează stabilirea unui transportator comunitar pe teritoriul Republicii Slovace;

| e) | nu mai îndeplinește condițiile în care i s-a eliberat AOC sau licența. |
| --- | --- |

e)

nu mai îndeplinește condițiile în care i s-a eliberat AOC sau licența.

Articolul 7

Transferul drepturilor

Drepturile de trafic acordate de Republica Slovacă unui transportator comunitar nu sunt transferabile, nici comercializabile.

Articolul 8

Intrarea în vigoare

Prezentele instrucțiuni intră în vigoare la data de 1 martie 2007.

Ľubomír VÁŽNY

Ministru“

---

(1)  JO L 157, 30.4.2004, p. 7.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 847/2004.

2

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/40

---

CERERE DE OFERTE — EACEA/03/07

„Tineretul în lume“: cooperarea cu alte țări decât țările vecine Uniunii Europene

Programul Tineretul în acțiune

(2007/C 70/11)

1.   Obiective și Descriere

Prezenta cerere de oferte are ca scop susținerea de proiecte care promovează cooperarea în domeniul tineretului între țările participante în cadrul Programului și țările partenere, altele decât țările vecine Uniunii Europene și vizează:

| — | promovarea schimbului de experiențe și bune practici în domeniul tineretului și al educației neformale; |
| --- | --- |

—

promovarea schimbului de experiențe și bune practici în domeniul tineretului și al educației neformale;

| — | contribuția la dezvoltarea politicilor privind tineretul, munca în domeniul tineretului și voluntariatului, precum și întărirea capacităților organizațiilor/structurilor de tineret și a competențelor de încadrare ale acestora; |
| --- | --- |

—

contribuția la dezvoltarea politicilor privind tineretul, munca în domeniul tineretului și voluntariatului, precum și întărirea capacităților organizațiilor/structurilor de tineret și a competențelor de încadrare ale acestora;

| — | dezvoltarea parteneriatelor și a rețelelor durabile între organizațiile de tineret. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea parteneriatelor și a rețelelor durabile între organizațiile de tineret.

Proiectele trebuie să abordeze una dintre următoarele tematici:

| 1. | Consolidarea societății civile, cetățeniei și a democrației, |
| --- | --- |

1.

Consolidarea societății civile, cetățeniei și a democrației,

| 2. | Combaterea rasismului și xenofobiei, |
| --- | --- |

2.

Combaterea rasismului și xenofobiei,

| 3. | Dialogul interetnic și inter-religios, |
| --- | --- |

3.

Dialogul interetnic și inter-religios,

| 4. | Hotărârile post-conflict și reconstrucția, |
| --- | --- |

4.

Hotărârile post-conflict și reconstrucția,

| 5. | Rolul activ al femeii în societate, |
| --- | --- |

5.

Rolul activ al femeii în societate,

| 6. | Drepturile minorităților. |
| --- | --- |

6.

Drepturile minorităților.

Destinatarii acestei colaborări sunt persoanele care lucrează în domeniul tineretului, animatorii și alți responsabili de activități, tinerii, precum și alți actori implicați în organizații și structuri de tineret și interesați de realizarea de proiecte care să promoveze colaborarea în acest domeniu.

Prezenta invitație se referă la acțiunea 3.2 din programul „Tineretul în acțiune“. Punerea în aplicare a acestei invitații este condiționată de adoptarea de către Comisie a programului de lucru anual privind programul „Tineretul în acțiune “și a actului de delegare al Agenției. Prezenta invitație nu obligă Agenția și va putea fi modificată în funcție de aceste două elemente.

2.   Candidați eligibili

Ofertele trebuie să fie prezentate de organizații fără scop lucrativ, organizații neguvernamentale sau entități publice locale, regionale și naționale. Sunt eligibile numai candidaturile solicitanților care au statut de persoană juridică și sunt stabiliți într-una din țările în care se derulează Programul.

Țările în care se derulează Programul sunt următoarele:

| — | statele membre ale Uniunii Europene (1); |
| --- | --- |

—

statele membre ale Uniunii Europene (1);

| — | statele AELS care sunt părți la acordul SEE (Islanda, Liechtenstein și Norvegia) (2); |
| --- | --- |

—

statele AELS care sunt părți la acordul SEE (Islanda, Liechtenstein și Norvegia) (2);

| — | statele candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și condițiile, precum și în conformitate cu dispozițiile generale stabilite de acordurile cadru încheiate cu aceste țări în vederea participării acestora la programele comunitare (Turcia). |
| --- | --- |

—

statele candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și condițiile, precum și în conformitate cu dispozițiile generale stabilite de acordurile cadru încheiate cu aceste țări în vederea participării acestora la programele comunitare (Turcia).

Proiectele trebuie să includă organizații partenere din cel puțin patru țări diferite (inclusiv organisme candidate), incluzând cel puțin două țări din cadrul Programului, din care cel puțin un stat membru al Uniunii Europene și două țări partenere.

3.   Bugetul și durata proiectelor

Bugetul total alocat pentru cofinanțarea proiectelor în cadrul prezentei cereri de oferte este estimat la
  aproximativ

  2 285 000 EUR.

Sprijinul financiar nu poate depăși 80 % din totalul cheltuielilor eligibile. Subvenția maximă va fi de 100 000 EUR.

Proiectele trebuie neapărat să înceapă între 15 decembrie 2007 și 15 februarie 2008. Proiectele vor avea o durată minimă de 6 luni și o durată maximă de 12 luni.

4.   Termenul de depunere a candidaturii

Cererile de candidatură trebuie să fie transmise Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) cel mai târziu la data de 31 mai 2007, data poștei.

5.   Informații suplimentare

Textul integral al prezentei cereri de oferte, precum și formularele de candidatură sunt disponibile la următoarea adresă de internet:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action32/index.htm

Candidaturile trebuie să îndeplinească cerințele formulate în textul complet al prezentei cereri de oferte și să fie depuse prin intermediul formularului prevăzut în acest scop.

---

(1)  Persoanele fizice dintr-o ţară sau teritoriu de peste mări (TTPM) şi unde este cazul, organismele si instituţiile publice şi/sau private din cadrul TTPM, sunt eligibile în cadrul Programului „Tineret in Acţiune“, sub rezerva reglementărilor Programului şi acordurilor aplicabile statelor membre cu care au legături. TTPM în cauză sunt enumerate în anexa 1A la Decizia (2001/822/EC) a Consiliului din 27 noiembrie 2001 privind asocierea ţărilor şi teritoriilor de peste mări cu Comunitatea Europeană (JO L 314 din 30 noiembrie 2001, p. 1).

(2)  Sub rezerva intrării în vigoare a deciziei Comitetului mixt al SEE.

---

| 27.3.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/42

---

CERERE DE OFERTE — EACEA/02/07

Cerere de oferte de proiecte destinate promovării inovației și calității în domeniul tineretului

Programul Tineretul în acțiune

(2007/C 70/12)

1.   Obiective și Descriere

Prezenta cerere se referă la Acțiunea 4.4 a Programului „Tineretul în acțiune“. Scopul programului este sprijinirea proiectelor privind adoptarea, punerea în aplicare și încurajarea abordărilor inovatoare și de calitate în domeniile educației neformale pentru tineri și în domeniul „youth work “(activitatea pentru tineret).

Aceste abordări inovatoare se pot referi la:

| — | conținutul și obiectivele, luând în considerare evoluția cadrului colaborării europene în domeniul tineretului și prioritățile programului „Tineretul în acțiune“; și/sau |
| --- | --- |

—

conținutul și obiectivele, luând în considerare evoluția cadrului colaborării europene în domeniul tineretului și prioritățile programului „Tineretul în acțiune“; și/sau

| — | metodologia aplicată, bazată pe abordări noi în domeniul educației neformale și a tineretului. |
| --- | --- |

—

metodologia aplicată, bazată pe abordări noi în domeniul educației neformale și a tineretului.

În legătură cu prioritățile generale ale Programului privind promovarea participării tinerilor, diversitatea culturală, cetățenia europeană și incluziunea socială și prioritatea specială pe care o reprezintă, în anul 2007, promovarea egalității șanselor (2007, Anul european al egalității șanselor pentru toți), proiectele vizează sprijinirea integrării tinerilor care beneficiază de puține șanse și trăiesc în zonele suburbane europene.

Punerea în aplicare a acestei invitații este condiționată de adoptarea de către Comisie a programului de lucru anual privind programul „Tineretul în acțiune“și a actului de delegare al Agenției. Prezenta invitație nu obligă Agenția și va putea fi modificată în funcție de aceste două elemente.

2.   Candidați eligibili

Ofertele trebuie să fie prezentate de către organizații sau asociații fără scop lucrativ sau de către entități locale, regionale sau naționale. Sunt eligibile numai candidaturile solicitanților care au statut de persoană juridică și sunt stabiliți într-una din țările în care se derulează Programul; același lucru este valabil și pentru organizațiile partenere.

Țările în care se derulează Programul sunt următoarele:

| — | statele membre ale Uniunii Europene (1); |
| --- | --- |

—

statele membre ale Uniunii Europene (1);

| — | statele AELS care sunt părți la acordul SEE (Islanda, Liechtenstein și Norvegia) (2); |
| --- | --- |

—

statele AELS care sunt părți la acordul SEE (Islanda, Liechtenstein și Norvegia) (2);

| — | statele candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale, precum și cu condițiile și dispozițiile generale stabilite de acordurile cadru încheiate cu aceste țări în vederea participării acestora la programele comunitare (Turcia). |
| --- | --- |

—

statele candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale, precum și cu condițiile și dispozițiile generale stabilite de acordurile cadru încheiate cu aceste țări în vederea participării acestora la programele comunitare (Turcia).

Proiectele trebuie să includă organizații partenere din cel puțin 4 țări diferite (inclusiv ofertantul), dintre care cel puțin una își are sediul social într-unul din statele membre ale Uniunii Europene.

Persoanele fizice nu pot beneficia de o subvenție în cadrul acestei cereri de oferte.

3.   Bugetul și durata proiectelor

Bugetul total alocat pentru cofinanțarea proiectelor în cadrul prezentei cereri de oferte este estimat la aproximativ 600 000 EUR.

Sprijinul financiar nu poate depăși 65 % din totalul cheltuielilor eligibile ale proiectului. Suma subvenției acordate pentru fiecare proiect nu va depăși 100 000 EUR pe an (12 luni) pentru fiecare activitate. Subvenția maximă va fi de 200 000 EUR.

Activitățile trebuie neapărat să înceapă între 1 decembrie 2007 și 31 ianuarie 2008. Proiectele trebuie să aibă o durată minimă de 12 luni și o durată maximă de 24 de luni.

4.   Termenul de depunere a candidaturii

Cererile de candidatură trebuie să fie transmise Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) cel mai târziu la data de 30 iunie 2007 (data poștei).

5.   Informații suplimentare

Textul integral al prezentei cereri de oferte, precum și formularele de candidatură sunt disponibile la următoarea adresă de internet:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action44/index.htm

Candidaturile trebuie să îndeplinească cerințele formulate în textul complet al prezentei cereri de oferte și să fie depuse prin intermediul formularului prevăzut în acest scop.

---

(1)  Persoanele fizice dintr-o ţară sau teritoriu de peste mări (TTPM) şi unde este cazul, organismele si instituţiile publice şi/sau private din cadrul TTPM, sunt eligibile în cadrul Programului „Tineret in Acţiune“, sub rezerva reglementărilor Programului şi acordurilor aplicabile statelor membre cu care au legături. TTPM în cauză sunt enumerate în anexa 1A la Decizia (2001/822/EC) a Consiliului din 27 noiembrie 2001 privind asocierea ţărilor şi teritoriilor de peste mări cu Comunitatea Europeană (JO L 314 din 30 noiembrie 2001, p. 1).

(2)  Sub rezerva intrării în vigoare a deciziei Comitetului mixt al SEE.

---