# Den Europæiske Unions L 338/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.338.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 338 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang22. december 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.338.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 338

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang22. december 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) nr. 1239/2010 af 20. december 2010 om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2010 af vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union samt af justeringskoefficienterne for disse vederlag og pensioner | 1 |
| | * | Rådets forordning (EU) nr. 1240/2010 af 20. december 2010 om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2010 af Den Europæiske Unions tjenestemænds og øvrige ansattes bidrag til pensionsordningen | 7 |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2010 af 20. december 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina | 8 |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1242/2010 af 20. december 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 | 10 |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010 af 20. december 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina produceret af Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. | 22 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1244/2010 af 9. december 2010 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. (EF) nr. 987/2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1245/2010 af 21. december 2010 om åbning af EU-toldkontingenter for 2011 for får, geder, fårekød og gedekød | 37 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 1246/2010 af 21. december 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 40 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 1247/2010 af 21. december 2010 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11 | 42 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2010/92/EU af 21. december 2010 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage bromuconazol som aktivstof (
  2
  ) | 44 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2010/795/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 14. december 2010 om ændring af Rådets forretningsorden | 47 |
| | | 2010/796/FUSP |
| | * | Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EUPOL COPPS/1/2010 af 21. december 2010 om forlængelse af mandatet for chefen for Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS) | 49 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2010/797/EU |
| | * | Afgørelse nr. 1/2010 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter af 1. december 2010 om ændring af appendiks 1, 2, 5, 6, 10 og 11 i bilag 11 til aftalen | 50 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) nr. 1239/2010 af 20. december 2010 om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2010 af vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union samt af justeringskoefficienterne for disse vederlag og pensioner

1

*

Rådets forordning (EU) nr. 1240/2010 af 20. december 2010 om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2010 af Den Europæiske Unions tjenestemænds og øvrige ansattes bidrag til pensionsordningen

7

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2010 af 20. december 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina

8

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1242/2010 af 20. december 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009

10

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010 af 20. december 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina produceret af Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd.

22

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1244/2010 af 9. december 2010 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. (EF) nr. 987/2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 (
  1
  )

1

35

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1245/2010 af 21. december 2010 om åbning af EU-toldkontingenter for 2011 for får, geder, fårekød og gedekød

37

Kommissionens forordning (EU) nr. 1246/2010 af 21. december 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

40

Kommissionens forordning (EU) nr. 1247/2010 af 21. december 2010 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11

42

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2010/92/EU af 21. december 2010 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage bromuconazol som aktivstof (
  2
  )

2

44

AFGØRELSER

2010/795/EU

*

Rådets afgørelse af 14. december 2010 om ændring af Rådets forretningsorden

47

2010/796/FUSP

*

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EUPOL COPPS/1/2010 af 21. december 2010 om forlængelse af mandatet for chefen for Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS)

49

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

2010/797/EU

*

Afgørelse nr. 1/2010 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter af 1. december 2010 om ændring af appendiks 1, 2, 5, 6, 10 og 11 i bilag 11 til aftalen

50

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 291/10/KOL af 7. juli 2010 om anerkendelse af godkendte zoner i Norge med hensyn til Bonamia ostreae og Marteilia refringens | 60 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 291/10/KOL af 7. juli 2010 om anerkendelse af godkendte zoner i Norge med hensyn til Bonamia ostreae og Marteilia refringens

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst af relevans for EØS og for Schweiz |
| | (2)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   Tekst af relevans for EØS og for Schweiz

1

(2)   EØS-relevant tekst

2

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/1

---

RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1239/2010

af 20. december 2010

om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2010 af vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union samt af justeringskoefficienterne for disse vederlag og pensioner

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, særlig artikel 12,

under henvisning til vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne som fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (1), særlig artikel 63, 64, 65 og 82 i tjenestemandsvedtægten og bilag VII, XI og XIII til tjenestemandsvedtægten og artikel 20, stk. 1, artikel 64, 92 og 132 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtning:

For at sikre tjenestemændene og de øvrige ansatte ved Den Europæiske Union en købekraftsudvikling, der er parallel med udviklingen for de nationale tjenestemænd i medlemsstaterne, bør der foretages en tilpasning af vederlag og pensioner for tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union på grundlag af den årlige undersøgelse i 2010 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Med virkning fra den 1. juli 2010 ændres datoen »den 1. juli 2009« til »den 1. juli 2010« i tjenestemandsvedtægtens artikel 63, stk. 2.

Artikel 2

Med virkning fra den 1. juli 2010 udskiftes i tjenestemandsvedtægtens artikel 66 den tabel over den månedlige grundløn, som danner grundlag for beregningen af vederlag og pensioner, med følgende tabel:

| 1.7.2010 | LØNTRIN |
| --- | --- |
| LØNKLASSE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 |

1.7.2010

LØNTRIN

LØNKLASSE

1

2

3

4

5

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

Artikel 3

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes de justeringskoefficienter, der i henhold til tjenestemandsvedtægtens artikel 64 anvendes på vederlag til tjenestemænd og øvrige ansatte, som anført i kolonne 2 i nedenstående tabel.

Med virkning fra den 1. januar 2011 fastsættes de justeringskoefficienter, der i henhold til artikel 17, stk. 3, i bilag VII til tjenestemandsvedtægten anvendes på overførsler for tjenestemænd og øvrige ansatte, som anført i kolonne 3 i nedenstående tabel.

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes de justeringskoefficienter, der i henhold til artikel 20, stk. 1, i bilag XIII til tjenestemandsvedtægten anvendes på pensioner, som anført i kolonne 4 i nedenstående tabel.

Med virkning fra den 16. maj 2010 fastsættes de justeringskoefficienter, der i henhold til tjenestemandsvedtægtens artikel 64 anvendes på vederlag til tjenestemænd og øvrige ansatte, som anført i kolonne 5 i nedenstående tabel. De årlige tilpasninger for disse tjenestesteder træder i kraft den 16. maj 2010.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Land/Tjenestested | Vederlag
  1.7.2010 | Overførsel
  1.1.2011 | Pension
  1.7.2010 | Vederlag
  16.5.2010 |
| Bulgarien | 62,7 | 59,3 | 100,0 | |
| Den Tjekkiske Republik | 84,2 | 77,5 | 100,0 | |
| Danmark | 134,1 | 130,5 | 130,5 | |
| Tyskland | 94,8 | 96,5 | 100,0 | |
| Bonn | 94,7 | | | |
| Karlsruhe | 92,1 | | | |
| München | 103,7 | | | |
| Estland | 75,6 | 76,6 | 100,0 | |
| Irland | 109,1 | 103,9 | 103,9 | |
| Grækenland | 94,8 | 94,3 | 100,0 | |
| Spanien | 97,7 | 91,0 | 100,0 | |
| Frankrig | 116,1 | 107,6 | 107,6 | |
| Italien | 106,6 | 102,3 | 102,3 | |
| Varese | 92,3 | | | |
| Cypern | 83,7 | 86,7 | 100,0 | |
| Letland | 74,3 | 69,4 | 100,0 | |
| Litauen | 72,5 | 68,8 | 100,0 | |
| Ungarn | 79,2 | 68,6 | 100,0 | |
| Malta | 82,2 | 84,8 | 100,0 | |
| Nederlandene | 104,1 | 98,0 | 100,0 | |
| Østrig | 106,2 | 105,1 | 105,1 | |
| Polen | 77,1 | 68,1 | 100,0 | |
| Portugal | 85,0 | 85,1 | 100,0 | |
| Rumænien | | 59,1 | 100,0 | 69,5 |
| Slovenien | 89,6 | 84,4 | 100,0 | |
| Slovakiet | 80,0 | 75,4 | 100,0 | |
| Finland | 119,4 | 112,4 | 112,4 | |
| Sverige | 118,6 | 112,6 | 112,6 | |
| Det Forenede Kongerige | | 108,4 | 108,4 | 134,4 |
| Culham | 104,5 | | | |

1

2

3

4

5

Land/Tjenestested

Vederlag

1.7.2010

Overførsel

1.1.2011

Pension

1.7.2010

Vederlag

16.5.2010

Bulgarien

62,7

59,3

100,0

Den Tjekkiske Republik

84,2

77,5

100,0

Danmark

134,1

130,5

130,5

Tyskland

94,8

96,5

100,0

Bonn

94,7

Karlsruhe

92,1

München

103,7

Estland

75,6

76,6

100,0

Irland

109,1

103,9

103,9

Grækenland

94,8

94,3

100,0

Spanien

97,7

91,0

100,0

Frankrig

116,1

107,6

107,6

Italien

106,6

102,3

102,3

Varese

92,3

Cypern

83,7

86,7

100,0

Letland

74,3

69,4

100,0

Litauen

72,5

68,8

100,0

Ungarn

79,2

68,6

100,0

Malta

82,2

84,8

100,0

Nederlandene

104,1

98,0

100,0

Østrig

106,2

105,1

105,1

Polen

77,1

68,1

100,0

Portugal

85,0

85,1

100,0

Rumænien

59,1

100,0

69,5

Slovenien

89,6

84,4

100,0

Slovakiet

80,0

75,4

100,0

Finland

119,4

112,4

112,4

Sverige

118,6

112,6

112,6

Det Forenede Kongerige

108,4

108,4

134,4

Culham

104,5

Artikel 4

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes den godtgørelse under forældreorlov, der er omhandlet i tjenestemandsvedtægtens artikel 42a, andet og tredje afsnit, til 911,73 EUR og 1 215,63 EUR for enlige forsørgere.

Artikel 5

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes grundbeløbet for husstandstillægget i artikel 1, stk. 1, i bilag VII til tjenestemandsvedtægten til 170,52 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes det børnetilskud, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, i bilag VII til tjenestemandsvedtægten til 372,61 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes uddannelsestillægget i artikel 3, stk. 1, i bilag VII til tjenestemandsvedtægten til 252,81 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes uddannelsestillægget i artikel 3, stk. 2, i bilag VII til tjenestemandsvedtægten til 91,02 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes det minimumsbeløb for udlandstillægget, der er omhandlet i tjenestemandsvedtægtens artikel 69 og i artikel 4, stk. 1, andet afsnit, i bilag VII til tjenestemandsvedtægten til 505,39 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes udlandstillægget i artikel 134 i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte til 363,31 EUR.

Artikel 6

Med virkning fra den 1. januar 2011 tilpasses den kilometergodtgørelse, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i bilag VII til tjenestemandsvedtægten således:

| 0 EUR pr. km for strækningen mellem: | 0 og 200 km |
| --- | --- |
| 0,3790 EUR pr. km for strækningen mellem: | 201 og 1 000 km |
| 0,6316 EUR pr. km for strækningen mellem: | 1 001 og 2 000 km |
| 0,3790 EUR pr. km for strækningen mellem: | 2 001 og 3 000 km |
| 0,1262 EUR pr. km for strækningen mellem: | 3 001 og 4 000 km |
| 0,0609 EUR pr. km for strækningen mellem: | 4 001 og 10 000 km |
| 0 EUR pr. km for en strækning ud over: | 10 000 km. |

0 EUR pr. km for strækningen mellem:

0 og 200 km

0,3790 EUR pr. km for strækningen mellem:

201 og 1 000 km

0,6316 EUR pr. km for strækningen mellem:

1 001 og 2 000 km

0,3790 EUR pr. km for strækningen mellem:

2 001 og 3 000 km

0,1262 EUR pr. km for strækningen mellem:

3 001 og 4 000 km

0,0609 EUR pr. km for strækningen mellem:

4 001 og 10 000 km

0 EUR pr. km for en strækning ud over:

10 000 km.

Ovennævnte kilometergodtgørelse forhøjes med et fast tillæg på:

| — | 189,48 EUR, hvis afstanden med jernbane mellem tjenestestedet og hjemstedet er på mellem 725 km og 1 450 km |
| --- | --- |

—

189,48 EUR, hvis afstanden med jernbane mellem tjenestestedet og hjemstedet er på mellem 725 km og 1 450 km

| — | 378,93 EUR, hvis afstanden med jernbane mellem tjenestestedet og hjemstedet er større end 1 450 km. |
| --- | --- |

—

378,93 EUR, hvis afstanden med jernbane mellem tjenestestedet og hjemstedet er større end 1 450 km.

Artikel 7

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes det dagpengebeløb, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, i bilag VII til tjenestemandsvedtægten til:

| — | 39,17 EUR for en tjenestemand, der har ret til husstandstillæg |
| --- | --- |

—

39,17 EUR for en tjenestemand, der har ret til husstandstillæg

| — | 31,58 EUR for en tjenestemand, der ikke har ret til husstandstillæg. |
| --- | --- |

—

31,58 EUR for en tjenestemand, der ikke har ret til husstandstillæg.

Artikel 8

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes det minimumsbeløb for bosættelsespenge, der er omhandlet i artikel 24, stk. 3, i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte, til:

| — | 1 114,99 EUR for en ansat, der har ret til husstandstillæg |
| --- | --- |

—

1 114,99 EUR for en ansat, der har ret til husstandstillæg

| — | 662,97 EUR for en ansat, der ikke har ret til husstandstillæg. |
| --- | --- |

—

662,97 EUR for en ansat, der ikke har ret til husstandstillæg.

Artikel 9

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes i forbindelse med den arbejdsløshedsunderstøttelse, der er omhandlet i artikel 28a, stk. 3, andet afsnit, i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte, minimumsbeløbet til 1 337,19 EUR og maksimumsbeløbet til 2 674,39 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes det faste fradrag, der er omhandlet i artikel 28a, stk. 7, til 1 215,63 EUR.

Artikel 10

Med virkning fra den 1. juli 2010 udskiftes tabellen over den månedlige grundløn i artikel 93 i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte med følgende tabel:

| ANSÆTTELSESGRUPPE | 1.7.2010 | LØNTRIN |
| --- | --- | --- |
| LØNKLASSE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 832,42 | 5 953,71 | 6 077,52 | 6 203,91 | 6 332,92 | 6 464,62 | 6 599,06 |
| | 17 | 5 154,85 | 5 262,04 | 5 371,47 | 5 483,18 | 5 597,20 | 5 713,60 | 5 832,42 |
| | 16 | 4 555,99 | 4 650,73 | 4 747,45 | 4 846,17 | 4 946,95 | 5 049,83 | 5 154,85 |
| | 15 | 4 026,70 | 4 110,44 | 4 195,92 | 4 283,18 | 4 372,25 | 4 463,17 | 4 555,99 |
| | 14 | 3 558,90 | 3 632,91 | 3 708,46 | 3 785,58 | 3 864,31 | 3 944,67 | 4 026,70 |
| | 13 | 3 145,45 | 3 210,86 | 3 277,63 | 3 345,80 | 3 415,37 | 3 486,40 | 3 558,90 |
| III | 12 | 4 026,63 | 4 110,36 | 4 195,84 | 4 283,09 | 4 372,15 | 4 463,07 | 4 555,88 |
| | 11 | 3 558,86 | 3 632,87 | 3 708,41 | 3 785,53 | 3 864,25 | 3 944,60 | 4 026,63 |
| | 10 | 3 145,43 | 3 210,84 | 3 277,61 | 3 345,77 | 3 415,34 | 3 486,36 | 3 558,86 |
| | 9 | 2 780,03 | 2 837,84 | 2 896,86 | 2 957,09 | 3 018,59 | 3 081,36 | 3 145,43 |
| | 8 | 2 457,08 | 2 508,17 | 2 560,33 | 2 613,57 | 2 667,92 | 2 723,40 | 2 780,03 |
| II | 7 | 2 779,98 | 2 837,80 | 2 896,82 | 2 957,07 | 3 018,58 | 3 081,36 | 3 145,45 |
| | 6 | 2 456,97 | 2 508,07 | 2 560,24 | 2 613,49 | 2 667,84 | 2 723,33 | 2 779,98 |
| | 5 | 2 171,49 | 2 216,65 | 2 262,76 | 2 309,82 | 2 357,86 | 2 406,91 | 2 456,97 |
| | 4 | 1 919,18 | 1 959,10 | 1 999,84 | 2 041,44 | 2 083,90 | 2 127,24 | 2 171,49 |
| I | 3 | 2 364,28 | 2 413,35 | 2 463,43 | 2 514,56 | 2 566,74 | 2 620,01 | 2 674,39 |
| | 2 | 2 090,12 | 2 133,50 | 2 177,78 | 2 222,98 | 2 269,11 | 2 316,21 | 2 364,28 |
| | 1 | 1 847,76 | 1 886,11 | 1 925,25 | 1 965,21 | 2 005,99 | 2 047,63 | 2 090,12 |

ANSÆTTELSESGRUPPE

1.7.2010

LØNTRIN

LØNKLASSE

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 832,42

5 953,71

6 077,52

6 203,91

6 332,92

6 464,62

6 599,06

17

5 154,85

5 262,04

5 371,47

5 483,18

5 597,20

5 713,60

5 832,42

16

4 555,99

4 650,73

4 747,45

4 846,17

4 946,95

5 049,83

5 154,85

15

4 026,70

4 110,44

4 195,92

4 283,18

4 372,25

4 463,17

4 555,99

14

3 558,90

3 632,91

3 708,46

3 785,58

3 864,31

3 944,67

4 026,70

13

3 145,45

3 210,86

3 277,63

3 345,80

3 415,37

3 486,40

3 558,90

III

12

4 026,63

4 110,36

4 195,84

4 283,09

4 372,15

4 463,07

4 555,88

11

3 558,86

3 632,87

3 708,41

3 785,53

3 864,25

3 944,60

4 026,63

10

3 145,43

3 210,84

3 277,61

3 345,77

3 415,34

3 486,36

3 558,86

9

2 780,03

2 837,84

2 896,86

2 957,09

3 018,59

3 081,36

3 145,43

8

2 457,08

2 508,17

2 560,33

2 613,57

2 667,92

2 723,40

2 780,03

II

7

2 779,98

2 837,80

2 896,82

2 957,07

3 018,58

3 081,36

3 145,45

6

2 456,97

2 508,07

2 560,24

2 613,49

2 667,84

2 723,33

2 779,98

5

2 171,49

2 216,65

2 262,76

2 309,82

2 357,86

2 406,91

2 456,97

4

1 919,18

1 959,10

1 999,84

2 041,44

2 083,90

2 127,24

2 171,49

I

3

2 364,28

2 413,35

2 463,43

2 514,56

2 566,74

2 620,01

2 674,39

2

2 090,12

2 133,50

2 177,78

2 222,98

2 269,11

2 316,21

2 364,28

1

1 847,76

1 886,11

1 925,25

1 965,21

2 005,99

2 047,63

2 090,12

Artikel 11

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes det minimumsbeløb for bosættelsespenge, der er omhandlet i artikel 94 i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte, til:

| — | 838,66 EUR for en ansat, der har ret til husstandstillæg |
| --- | --- |

—

838,66 EUR for en ansat, der har ret til husstandstillæg

| — | 497,22 EUR for en ansat, der ikke har ret til husstandstillæg. |
| --- | --- |

—

497,22 EUR for en ansat, der ikke har ret til husstandstillæg.

Artikel 12

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes i forbindelse med den arbejdsløshedsunderstøttelse, der er omhandlet i artikel 96, stk. 3, andet afsnit, i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte, minimumsbeløbet til 1 002,90 EUR og maksimumsbeløbet til 2 005,78 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes det faste fradrag, der er omhandlet i artikel 96, stk. 7, til 911,73 EUR.

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes i forbindelse med den arbejdsløshedsunderstøttelse, der er omhandlet i artikel 136 i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte, minimumsbeløbet til 882,33 EUR og maksimumsbeløbet til 2 076,07 EUR.

Artikel 13

Med virkning fra den 1. juli 2010 fastsættes de i artikel 1, stk. 1, første afsnit, i Rådets forordning (EKSF, EØF, Euratom) nr. 300/76 (2) fastsatte tillæg for skifteholdsarbejde til 382,17 EUR, 576,84 EUR, 630,69 EUR og 859,84 EUR.

Artikel 14

Med virkning fra den 1. juli 2010 multipliceres beløbene i artikel 4 i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 (3) med en koefficient på 5,516766.

Artikel 15

Med virkning fra den 1. juli 2010 udskiftes tabellen i artikel 8, stk. 2, i bilag XIII til tjenestemandsvedtægten med følgende tabel:

| 1.7.2010 | LØNTRIN |
| --- | --- |
| LØNKLASSE | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 | 17 630,00 | | |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 919,04 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 | | | |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 216,49 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 681,17 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 324,20 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 | | | |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 8 064,86 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 127,99 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 299,95 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 568,11 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 921,28 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 349,59 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 844,31 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 | | | |

1.7.2010

LØNTRIN

LØNKLASSE

1

2

3

4

5

6

7

8

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

18 370,84

18 370,84

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

17 630,00

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 919,04

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 216,49

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 681,17

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 324,20

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7 427,52

7 739,63

8 064,86

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 127,99

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 299,95

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 568,11

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 921,28

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 349,59

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 844,31

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

Artikel 16

Med virkning fra den 1. juli 2010 og med henblik på anvendelse af artikel 18, stk. 1, i bilag XIII til tjenestemandsvedtægten fastsættes den faste godtgørelse, der var nævnt i artikel 4a i bilag VII til tjenestemandsvedtægten i dennes affattelse inden den 1. maj 2004, til:

| — | 131,84 EUR pr. måned for tjenestemænd i lønklasse C4 eller C5 |
| --- | --- |

—

131,84 EUR pr. måned for tjenestemænd i lønklasse C4 eller C5

| — | 202,14 EUR pr. måned for tjenestemænd i lønklasse C1, C2 eller C3. |
| --- | --- |

—

202,14 EUR pr. måned for tjenestemænd i lønklasse C1, C2 eller C3.

Artikel 17

Med virkning fra den 1. juli 2010 udskiftes tabellen over den månedlige grundløn i artikel 133 i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte med følgende tabel:

| Lønklasse | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grundløn på fuldtid | 1 680,76 | 1 958,08 | 2 122,97 | 2 301,75 | 2 495,58 | 2 705,73 | 2 933,59 |
| Lønklasse | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Grundløn på fuldtid | 3 180,63 | 3 448,48 | 3 738,88 | 4 053,72 | 4 395,09 | 4 765,20 | 5 166,49 |
| Lønklasse | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Grundløn på fuldtid | 5 601,56 | 6 073,28 | 6 584,71 | 7 139,21 | 7 740,41 | | |

Lønklasse

1

2

3

4

5

6

7

Grundløn på fuldtid

1 680,76

1 958,08

2 122,97

2 301,75

2 495,58

2 705,73

2 933,59

Lønklasse

8

9

10

11

12

13

14

Grundløn på fuldtid

3 180,63

3 448,48

3 738,88

4 053,72

4 395,09

4 765,20

5 166,49

Lønklasse

15

16

17

18

19

Grundløn på fuldtid

5 601,56

6 073,28

6 584,71

7 139,21

7 740,41

Artikel 18

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010.

På Rådets vegne

J. SCHAUVLIEGE

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EKSF, EØF, Euratom) nr. 300/76 af 9. februar 1976 om fastsættelse af de berettigede kategorier og af betingelserne for ydelse af tillæg samt satserne herfor, til tjenestemænd, som skal udføre deres arbejde i skifteholdstjeneste (EFT L 38 af 13.2.1976, s. 1).

2

(3)  Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 af 29. februar 1968 om fastlæggelse af betingelserne for og fremgangsmåden ved opkrævning af skat til De europæiske Fællesskaber (EFT L 56 af 4.3.1968, s. 8).

3

---

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/7

---

RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1240/2010

af 20. december 2010

om tilpasning med virkning fra den 1. juli 2010 af Den Europæiske Unions tjenestemænds og øvrige ansattes bidrag til pensionsordningen

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne, der er fastsat ved forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (1), særlig artikel 83a og bilag XII til vedtægten,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13 i bilag XII til tjenestemandsvedtægten fremlagde Eurostat den 1. september 2010 en rapport om den aktuarmæssige vurdering for 2010 af pensionsordningen, hvorved parametrene i nævnte bilag ajourføres. Det fremgår af denne vurdering, at bidraget af hensyn til den aktuarmæssige balance i pensionsordningen bør være på 11,6 % af grundlønnen. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13 i bilag XII til tjenestemandsvedtægten fremlagde Eurostat den 1. september 2010 en rapport om den aktuarmæssige vurdering for 2010 af pensionsordningen, hvorved parametrene i nævnte bilag ajourføres. Det fremgår af denne vurdering, at bidraget af hensyn til den aktuarmæssige balance i pensionsordningen bør være på 11,6 % af grundlønnen.

| (2) | For at sikre den aktuarmæssige balance i pensionsordningen for tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union bør der derfor ske en tilpasning af bidraget, så det udgør 11,6 % af grundlønnen — |
| --- | --- |

(2)

For at sikre den aktuarmæssige balance i pensionsordningen for tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union bør der derfor ske en tilpasning af bidraget, så det udgør 11,6 % af grundlønnen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det bidrag, der er omhandlet i artikel 83, stk. 2, i tjenestemandsvedtægten, fastsættes med virkning fra den 1. juli 2010 til 11,6 %.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010.

På Rådets vegne

J. SCHAUVLIEGE

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

1

---

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/8

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1241/2010

af 20. december 2010

om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1515/2001 af 23. juli 2001 om de foranstaltninger, der kan træffes af EF på grundlag af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger (1), særlig artikel 2, stk. 1,

under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Som følge af en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Ukraine (»den første undersøgelse«) indførte Rådet antidumpingforanstaltninger ved forordning (EF) nr. 452/2007 af 23. april 2007 (2). Forordningen trådte i kraft den 27. april 2007. |
| --- | --- |

(1)

Som følge af en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Ukraine (»den første undersøgelse«) indførte Rådet antidumpingforanstaltninger ved forordning (EF) nr. 452/2007 af 23. april 2007 (2). Forordningen trådte i kraft den 27. april 2007.

| (2) | Det skal erindres, at den endelige antidumpingtold på strygebrætter produceret af den eksporterende producent fra Kina, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (»Since Hardware«), var på 0 %, mens tolden varierede mellem 18,1 % og 38,1 % for de øvrige eksporterende producenter fra Kina. Efter en interimsundersøgelse blev disse toldsatser opjusteret til indtil 42,3 % ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 270/2010 af 29. marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 (3). |
| --- | --- |

(2)

Det skal erindres, at den endelige antidumpingtold på strygebrætter produceret af den eksporterende producent fra Kina, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (»Since Hardware«), var på 0 %, mens tolden varierede mellem 18,1 % og 38,1 % for de øvrige eksporterende producenter fra Kina. Efter en interimsundersøgelse blev disse toldsatser opjusteret til indtil 42,3 % ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 270/2010 af 29. marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 (3).

2.   Indledning af proceduren

| (3) | Kommissionen offentliggjorde den 2. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingundersøgelse i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (5) vedrørende importen til Unionen af strygebrætter med oprindelse i Kina, som var begrænset til Since Hardware. Kommissionen offentliggjorde ved samme lejlighed indledningen af en fornyet undersøgelse, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1515/2001 med henblik på for så vidt angår forordning (EF) nr. 452/2007 at foretage de ændringer, som er nødvendige i lyset af rapporten fra WTO-appelorganet med titlen »Mexico — Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice« (AB-2005-6) (6). Det fremgår af rapportens pkt. 305 og 306, at en eksporterende producent, som ikke viste sig at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, skal udelukkes fra anvendelsesområdet for de endelige foranstaltninger, der indføres som følge af en sådan undersøgelse, og ikke kan gøres til genstand for administrative undersøgelse og undersøgelser vedrørende ændrede omstændigheder. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen offentliggjorde den 2. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingundersøgelse i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (5) vedrørende importen til Unionen af strygebrætter med oprindelse i Kina, som var begrænset til Since Hardware. Kommissionen offentliggjorde ved samme lejlighed indledningen af en fornyet undersøgelse, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1515/2001 med henblik på for så vidt angår forordning (EF) nr. 452/2007 at foretage de ændringer, som er nødvendige i lyset af rapporten fra WTO-appelorganet med titlen »Mexico — Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice« (AB-2005-6) (6). Det fremgår af rapportens pkt. 305 og 306, at en eksporterende producent, som ikke viste sig at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, skal udelukkes fra anvendelsesområdet for de endelige foranstaltninger, der indføres som følge af en sådan undersøgelse, og ikke kan gøres til genstand for administrative undersøgelse og undersøgelser vedrørende ændrede omstændigheder.

3.   Udelukkelse af Since Hardware fra de endelige antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved forordning (EF) nr. 452/2007

| (4) | Since Hardware bør udelukkes fra de endelige antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved forordning (EF) nr. 452/2007, for at undgå, at Since Hardware er omfattet af to antidumpingforordninger samtidig — |
| --- | --- |

(4)

Since Hardware bør udelukkes fra de endelige antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved forordning (EF) nr. 452/2007, for at undgå, at Since Hardware er omfattet af to antidumpingforordninger samtidig —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 452/2007 foretages følgende ændringer:

I artikel 1, stk. 2, i tabellen, udgår oplysningerne vedrørende Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. slettes og erstattes af »Alle andre virksomheder (undtagen Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou — Taric-tillægskode A784)«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010

På Rådets vegne

J. SCHAUVLIEGE

Formand

---

(1)  EFT L 201 af 26.7.2001, s. 10.

1

(2)  EUT L 109 af 26.4.2007, s. 12.

2

(3)  EUT L 84 af 31.3.2010, s. 13.

3

(4)  EUT C 237 af 2.10.2009, s. 5.

4

(5)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

5

(6)  WT/DS295/AB/R, 29.11.2005.

6

---

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/10

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1242/2010

af 20. december 2010

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2 og 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 1312/98 af 24. juni 1998 (2) indførte Rådet efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien. Den indførte told var på 53 % for en eksporterende producent fra Indien og 82 % for den resterende import fra Indien (»det pågældende land«). |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 1312/98 af 24. juni 1998 (2) indførte Rådet efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien. Den indførte told var på 53 % for en eksporterende producent fra Indien og 82 % for den resterende import fra Indien (»det pågældende land«).

| (2) | Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»den tidligere udløbsundersøgelse«) opretholdt Rådet foranstaltningerne ved forordning (EF) nr. 1736/2004 af 4. oktober 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien (3). |
| --- | --- |

(2)

Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»den tidligere udløbsundersøgelse«) opretholdt Rådet foranstaltningerne ved forordning (EF) nr. 1736/2004 af 4. oktober 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien (3).

2.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

| (3) | Anmodningen om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev indgivet den 4. maj 2009 af forbindelsesudvalget for EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af tovværk af syntetiske fibre. |
| --- | --- |

(3)

Anmodningen om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev indgivet den 4. maj 2009 af forbindelsesudvalget for EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af tovværk af syntetiske fibre.

| (4) | Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.

| (5) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 7. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 7. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

3.   Undersøgelse

3.1.   Undersøgelsesperiode

| (6) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til afslutningen af NUP (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(6)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til afslutningen af NUP (»den betragtede periode«).

3.2.   Parter, som er berørt af undersøgelsen

| (7) | Kommissionen underrettede officielt de kendte EU-producenter, eksportører og eksporterende producenter i det pågældende land, repræsentanterne for det pågældende land, importører og en brugersammenslutning, som, den vidste, var berørt af sagen, om indledningen af udløbsundersøgelsen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrettede officielt de kendte EU-producenter, eksportører og eksporterende producenter i det pågældende land, repræsentanterne for det pågældende land, importører og en brugersammenslutning, som, den vidste, var berørt af sagen, om indledningen af udløbsundersøgelsen.

| (8) | Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(8)

Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

4.   Stikprøver

| (9) | I betragtning af det tilsyneladende store antal EU-producenter og eksporterende producenter i Indien blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(9)

I betragtning af det tilsyneladende store antal EU-producenter og eksporterende producenter i Indien blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.

| (10) | I alt fem indiske producenter, hvoraf to tilhører den samme gruppe, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist og indvilligede i at indgå i stikprøven. Fire af de fem virksomheder producerede og eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Den femte virksomhed eksporterede ikke den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Alle fem virksomheder blev betragtet som samarbejdsvillige og blev taget i betragtning til stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Indien, dvs. de indiske samarbejdsvillige virksomheders andel i procent af den samlede indiske eksport til Unionen, kunne ikke beregnes, da den samlede eksport til Unionen i NUP, som blev indberettet af de fem samarbejdsvillige virksomheder, var betydeligt højere end den mængde, der var registreret i Eurostat for den samlede eksport fra Indien, jf. betragtning 21-23. |
| --- | --- |

(10)

I alt fem indiske producenter, hvoraf to tilhører den samme gruppe, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist og indvilligede i at indgå i stikprøven. Fire af de fem virksomheder producerede og eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Den femte virksomhed eksporterede ikke den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Alle fem virksomheder blev betragtet som samarbejdsvillige og blev taget i betragtning til stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Indien, dvs. de indiske samarbejdsvillige virksomheders andel i procent af den samlede indiske eksport til Unionen, kunne ikke beregnes, da den samlede eksport til Unionen i NUP, som blev indberettet af de fem samarbejdsvillige virksomheder, var betydeligt højere end den mængde, der var registreret i Eurostat for den samlede eksport fra Indien, jf. betragtning 21-23.

| (11) | Stikprøven blev udtaget i samarbejde med de indiske myndigheder og omfattede de fire virksomheder, som indberettede eksportsalg til Unionen. To af de fire virksomheder var forretningsmæssigt forbundne. Det skal erindres, at kun en eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og den pågældende virksomhed er pålagt en individuel antidumpingtold. Det skal desuden erindres, at ingen af de eksporterende producenter fra Indien samarbejdede i den tidligere udløbsundersøgelse, og konklusionerne blev derfor baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(11)

Stikprøven blev udtaget i samarbejde med de indiske myndigheder og omfattede de fire virksomheder, som indberettede eksportsalg til Unionen. To af de fire virksomheder var forretningsmæssigt forbundne. Det skal erindres, at kun en eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og den pågældende virksomhed er pålagt en individuel antidumpingtold. Det skal desuden erindres, at ingen af de eksporterende producenter fra Indien samarbejdede i den tidligere udløbsundersøgelse, og konklusionerne blev derfor baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.

| (12) | 18 EU-producenter (de 15 klagere og yderligere tre producenter, som tilsammen tegner sig for 78 % af den samlede EU-produktion) fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ud fra de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der repræsenterer ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, jf. definitionen i betragtning 40, og ca. halvdelen af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Stikprøven blev udtaget på grundlag af den største repræsentative salgsmængde og producenternes geografiske dækning i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. En af de fem EU-producenter i stikprøven startede produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens oplysninger blev derfor ikke anvendt til analysen af tendenser i skadesindikatorerne for at undgå fordrejninger i den forbindelse. Tallene fra de andre fire EU-producenter i stikprøven, som blev anvendt til analysen af disse tendenser, var ikke desto mindre repræsentative. |
| --- | --- |

(12)

18 EU-producenter (de 15 klagere og yderligere tre producenter, som tilsammen tegner sig for 78 % af den samlede EU-produktion) fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ud fra de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der repræsenterer ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, jf. definitionen i betragtning 40, og ca. halvdelen af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Stikprøven blev udtaget på grundlag af den største repræsentative salgsmængde og producenternes geografiske dækning i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. En af de fem EU-producenter i stikprøven startede produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens oplysninger blev derfor ikke anvendt til analysen af tendenser i skadesindikatorerne for at undgå fordrejninger i den forbindelse. Tallene fra de andre fire EU-producenter i stikprøven, som blev anvendt til analysen af disse tendenser, var ikke desto mindre repræsentative.

| (13) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven og til de fire eksporterende producenter fra Indien i stikprøven. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven og til de fire eksporterende producenter fra Indien i stikprøven.

| (14) | Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra alle fem EU-producenter i stikprøven. En af de fire eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven, afsluttede samarbejdet, mens de tre andre (hvoraf to er forretningsmæssigt forbundne) besvarede spørgeskemaet inden for den fastsatte frist. Stikprøven af eksporterende producenter fra Indien bestod således af de tre indiske virksomheder, der besvarede spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(14)

Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra alle fem EU-producenter i stikprøven. En af de fire eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven, afsluttede samarbejdet, mens de tre andre (hvoraf to er forretningsmæssigt forbundne) besvarede spørgeskemaet inden for den fastsatte frist. Stikprøven af eksporterende producenter fra Indien bestod således af de tre indiske virksomheder, der besvarede spørgeskemaet.

5.   Efterprøvning af modtagne oplysninger

| (15) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder: |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

5.1.   Eksporterende producenter i Indien

| — | Axiom Imex International Ltd., Boisar, |
| --- | --- |

—

Axiom Imex International Ltd., Boisar,

| — | Tufropes Private Limited, Silvassa, |
| --- | --- |

—

Tufropes Private Limited, Silvassa,

| — | India Nets, Indore; |
| --- | --- |

—

India Nets, Indore;

5.2.   EU-producenter

| — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal), |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),

| — | Eurorope SA (Grækenland), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Grækenland),

| — | Lanex A.S. (Tjekkiet), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Tjekkiet),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugal), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (16) | Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og defineres som følger: sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m). Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19. Den pågældende vare har en lang række anvendelsesformål inden for søfart og industri, navnlig skibsfart (især til fortøjning) og fiskeindustri. |
| --- | --- |

(16)

Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og defineres som følger: sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m). Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19. Den pågældende vare har en lang række anvendelsesformål inden for søfart og industri, navnlig skibsfart (især til fortøjning) og fiskeindustri.

| (17) | En interesseret part påstod, at fortøjningstovværk, som omtales ovenfor, ikke falder under varedækningen for den pågældende vare, da sådant tovværk pga. af de splejsninger, der er fastgjort hertil, burde tariferes som »varer til tovværk«, som hører under en anden KN-kode (se også betragtning 23). Det skal dog bemærkes, at henvisningen til fortøjningstovværk udelukkende foretages i forbindelse med anvendelsesformålet for de forskellige typer af den pågældende vare, som alle defineres som tovværk af syntetiske fibre, jf. betragtning 16. |
| --- | --- |

(17)

En interesseret part påstod, at fortøjningstovværk, som omtales ovenfor, ikke falder under varedækningen for den pågældende vare, da sådant tovværk pga. af de splejsninger, der er fastgjort hertil, burde tariferes som »varer til tovværk«, som hører under en anden KN-kode (se også betragtning 23). Det skal dog bemærkes, at henvisningen til fortøjningstovværk udelukkende foretages i forbindelse med anvendelsesformålet for de forskellige typer af den pågældende vare, som alle defineres som tovværk af syntetiske fibre, jf. betragtning 16.

2.   Samme vare

| (18) | Den pågældende vare og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet i Indien, og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af EU-producenterne i Unionen, er i alle henseender identiske og har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber, hvilket også fremgik af den oprindelige undersøgelse og blev bekræftet i den nuværende undersøgelse. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(18)

Den pågældende vare og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet i Indien, og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af EU-producenterne i Unionen, er i alle henseender identiske og har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber, hvilket også fremgik af den oprindelige undersøgelse og blev bekræftet i den nuværende undersøgelse. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

| (19) | En interesseret part har påstået, at den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, ikke kan sammenlignes med den pågældende vare, da EU-producenterne er begyndt at bruge en ny type råvarer, der kaldes Dyneema, som er væsentligt dyrere end andre råvarer, da varer med Dyneema er mere resistente. De indiske producenter i stikprøven anvender ganske rigtigt ikke denne type råvare. Det skal dog først bemærkes, at de pågældende varer kun udgør en lille del af de varer, som EU-producenterne sælger. Selv om det er korrekt, at denne type fiber i stigende grad anvendes af visse EU-producenter, udgør Dyneema kun en mindre del af EU-produktionen. Selv om den væsentlige forskel i omkostningerne til råvaren (potentielt mellem 25-30 gange dyrere) kan have en vis indvirkning på især skadesindikatoren vedrørende EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspriser, er indvirkningen af tovværk af Dyneema på den generelle analyse alligevel begrænset på grund af den overvældende mængde af »standard« tovværk, der produceres i Unionen. Dernæst blev alle beregninger i denne udløbsundersøgelse baseret på en sammenligning mellem sammenlignelige varetyper, hvor der tages hensyn til forskellige råvarer. Beregningerne kan således ikke fordrejes på grund af en forskel i produktmix. De varer, hvortil der anvendes råvarer såsom Dyneema, har under alle omstændigheder de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber som den pågældende vare. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(19)

En interesseret part har påstået, at den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, ikke kan sammenlignes med den pågældende vare, da EU-producenterne er begyndt at bruge en ny type råvarer, der kaldes Dyneema, som er væsentligt dyrere end andre råvarer, da varer med Dyneema er mere resistente. De indiske producenter i stikprøven anvender ganske rigtigt ikke denne type råvare. Det skal dog først bemærkes, at de pågældende varer kun udgør en lille del af de varer, som EU-producenterne sælger. Selv om det er korrekt, at denne type fiber i stigende grad anvendes af visse EU-producenter, udgør Dyneema kun en mindre del af EU-produktionen. Selv om den væsentlige forskel i omkostningerne til råvaren (potentielt mellem 25-30 gange dyrere) kan have en vis indvirkning på især skadesindikatoren vedrørende EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspriser, er indvirkningen af tovværk af Dyneema på den generelle analyse alligevel begrænset på grund af den overvældende mængde af »standard« tovværk, der produceres i Unionen. Dernæst blev alle beregninger i denne udløbsundersøgelse baseret på en sammenligning mellem sammenlignelige varetyper, hvor der tages hensyn til forskellige råvarer. Beregningerne kan således ikke fordrejes på grund af en forskel i produktmix. De varer, hvortil der anvendes råvarer såsom Dyneema, har under alle omstændigheder de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber som den pågældende vare. Påstanden blev derfor afvist.

C.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (20) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger over for Indien udløber. |
| --- | --- |

(20)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger over for Indien udløber.

1.   Den importerede mængde

| (21) | På grundlag af Eurostats data var importmængden af den pågældende vare fra Indien ubetydelig i hele den betragtede periode. I NUP var importmængden fra Indien på 31 tons, dvs. mindre end 0,1 % af EU-forbruget i NUP:









  (tons) | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 3 | 4 | 19 | 31 |
| Import af den pågældende vare fra Indien, kilde - Comext |

(21)

På grundlag af Eurostats data var importmængden af den pågældende vare fra Indien ubetydelig i hele den betragtede periode. I NUP var importmængden fra Indien på 31 tons, dvs. mindre end 0,1 % af EU-forbruget i NUP:

(tons)

2006

2007

2008

NUP

Indien

3

4

19

31

Import af den pågældende vare fra Indien, kilde - Comext

| (22) | I henhold til de efterprøvede data afsendte de tre virksomheder i stikprøven betydeligt større mængder af den pågældende vare til Unionen i NUP, end det fremgik af Eurostats oplysninger. Det skal i den forbindelse erindres, at importørerne i den oprindelige undersøgelse fremlagde oplysninger, der viste, at visse mængder af den pågældende vare indkøbt fra Indien ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, men var blevet oplagt på frilagre og solgt til søgående skibe eller offshoreplatforme. En klagende producent gentog dette argument i den nuværende undersøgelse. Da havnevirksomhederne ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, kunne denne påstand ikke efterprøves. På grundlag af den kundeliste, som de eksporterende producenter i stikprøven indsendte, stod det dog klart, at de fleste kunder var leverandører til shipping, søfart og offshore i EU-havnene. Ud fra det ovenstående skyldes forskellen mellem de statistiske data og de indberettede tal denne form for salg. |
| --- | --- |

(22)

I henhold til de efterprøvede data afsendte de tre virksomheder i stikprøven betydeligt større mængder af den pågældende vare til Unionen i NUP, end det fremgik af Eurostats oplysninger. Det skal i den forbindelse erindres, at importørerne i den oprindelige undersøgelse fremlagde oplysninger, der viste, at visse mængder af den pågældende vare indkøbt fra Indien ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, men var blevet oplagt på frilagre og solgt til søgående skibe eller offshoreplatforme. En klagende producent gentog dette argument i den nuværende undersøgelse. Da havnevirksomhederne ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, kunne denne påstand ikke efterprøves. På grundlag af den kundeliste, som de eksporterende producenter i stikprøven indsendte, stod det dog klart, at de fleste kunder var leverandører til shipping, søfart og offshore i EU-havnene. Ud fra det ovenstående skyldes forskellen mellem de statistiske data og de indberettede tal denne form for salg.

| (23) | Det skal desuden medtages, at anmodningen om en udløbsundersøgelse indeholdt påstande om omgåelsespraksis. Ansøgeren påstod i den sammenhæng, at visse mængder af tovværk af syntetiske fibre fra Indien indførtes til Unionen under KN-kode 5609 (Varer [...] sejlgarn, reb og tovværk), som ikke er underlagt foranstaltningerne. Der blev dog ikke fundet oplysninger i forbindelse med den nuværende undersøgelse, som kunne understøtte denne påstand. |
| --- | --- |

(23)

Det skal desuden medtages, at anmodningen om en udløbsundersøgelse indeholdt påstande om omgåelsespraksis. Ansøgeren påstod i den sammenhæng, at visse mængder af tovværk af syntetiske fibre fra Indien indførtes til Unionen under KN-kode 5609 (Varer [...] sejlgarn, reb og tovværk), som ikke er underlagt foranstaltningerne. Der blev dog ikke fundet oplysninger i forbindelse med den nuværende undersøgelse, som kunne understøtte denne påstand.

| (24) | Ud fra ovenstående konkluderes det, at der faktisk importeredes 31 tons af den pågældende vare fra Indien til Unionens toldområde i NUP. Hvad angår det efterprøvede eksportsalg fra de tre indiske producenter i stikprøven til EU-havnene, som ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, blev de pågældende varer betragtet som en del af Indiens eksport til andre tredjelande. |
| --- | --- |

(24)

Ud fra ovenstående konkluderes det, at der faktisk importeredes 31 tons af den pågældende vare fra Indien til Unionens toldområde i NUP. Hvad angår det efterprøvede eksportsalg fra de tre indiske producenter i stikprøven til EU-havnene, som ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, blev de pågældende varer betragtet som en del af Indiens eksport til andre tredjelande.

| (25) | Da der ikke importeredes en væsentlig mængde fra Indien til Unionen, dannede denne mængde ikke grundlag for en repræsentativ analyse af sandsynligheden for fortsat dumping og skade. Ud fra den begrænsede faktiske importmængde kan det derfor ikke konkluderes, at der fandt skadevoldende dumping sted fra Indien i NUP. Analysen fokuseredes derfor på sandsynligheden for fornyet dumping og skade, hvis foranstaltninger får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(25)

Da der ikke importeredes en væsentlig mængde fra Indien til Unionen, dannede denne mængde ikke grundlag for en repræsentativ analyse af sandsynligheden for fortsat dumping og skade. Ud fra den begrænsede faktiske importmængde kan det derfor ikke konkluderes, at der fandt skadevoldende dumping sted fra Indien i NUP. Analysen fokuseredes derfor på sandsynligheden for fornyet dumping og skade, hvis foranstaltninger får lov at udløbe.

2.   Sandsynlig udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves

2.1.   Produktionskapacitet

| (26) | Det blev undersøgt, om der er uudnyttet produktionskapacitet i det pågældende land, som kunne skabe grundlag for en genoptagelse af dumpingeksporten, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(26)

Det blev undersøgt, om der er uudnyttet produktionskapacitet i det pågældende land, som kunne skabe grundlag for en genoptagelse af dumpingeksporten, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (27) | Det blev konstateret, at produktionskapaciteten hos de tre eksporterende producenter i stikprøven steg markant mellem 2007 og NUP, samtidig med at kapacitetsudnyttelsen faldt. De tre virksomheders uudnyttede kapacitet var på ca. 75 % af EU-forbruget i NUP. Dette tyder på en sandsynlig stigning i eksportmængderne til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(27)

Det blev konstateret, at produktionskapaciteten hos de tre eksporterende producenter i stikprøven steg markant mellem 2007 og NUP, samtidig med at kapacitetsudnyttelsen faldt. De tre virksomheders uudnyttede kapacitet var på ca. 75 % af EU-forbruget i NUP. Dette tyder på en sandsynlig stigning i eksportmængderne til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (28) | Hvad angår de øvrige producenter af tovværk af syntetiske fibre i Indien, er Garware, den virksomhed der indstillede samarbejdet efter stikprøveundersøgelsen, kendt som er en stor producent, som i henhold til virksomhedens officielle websted har en betydelig produktionskapacitet. Desuden anføres fire andre store indiske producenter i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Der findes desuden en række små og mellemstore indiske producenter, som hovedsagelig sælger på hjemmemarkedet. Da disse indiske producenter ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er deres produktionskapacitet ikke kendt, men det kan antages, at situationen kan sammenlignes med tendensen hos de samarbejdsvillige virksomheder, og at disse producenter således har yderligere uudnyttet kapacitet. |
| --- | --- |

(28)

Hvad angår de øvrige producenter af tovværk af syntetiske fibre i Indien, er Garware, den virksomhed der indstillede samarbejdet efter stikprøveundersøgelsen, kendt som er en stor producent, som i henhold til virksomhedens officielle websted har en betydelig produktionskapacitet. Desuden anføres fire andre store indiske producenter i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Der findes desuden en række små og mellemstore indiske producenter, som hovedsagelig sælger på hjemmemarkedet. Da disse indiske producenter ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er deres produktionskapacitet ikke kendt, men det kan antages, at situationen kan sammenlignes med tendensen hos de samarbejdsvillige virksomheder, og at disse producenter således har yderligere uudnyttet kapacitet.

| (29) | Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede de indiske producenter i stikprøven oplysningerne vedrørende deres samlede uudnyttede kapacitet. Disse oplysninger blev dog indberettet af virksomhederne selv og efterprøvet under kontrolbesøgene. Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(29)

Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede de indiske producenter i stikprøven oplysningerne vedrørende deres samlede uudnyttede kapacitet. Disse oplysninger blev dog indberettet af virksomhederne selv og efterprøvet under kontrolbesøgene. Disse påstande blev derfor afvist.

2.2.   Salg til EU-havne og andre eksportmarkeder

| (30) | Mængden af eksporterede varer fra de tre eksporterende producenter i stikprøven til andre tredjelande, herunder salg til EU-havne, som ikke importeres til Unionens toldområde, steg markant med ca. 80 % i den betragtede periode og udgjorde næsten halvdelen af de eksporterende producenters samlede salg i NUP. |
| --- | --- |

(30)

Mængden af eksporterede varer fra de tre eksporterende producenter i stikprøven til andre tredjelande, herunder salg til EU-havne, som ikke importeres til Unionens toldområde, steg markant med ca. 80 % i den betragtede periode og udgjorde næsten halvdelen af de eksporterende producenters samlede salg i NUP.

| (31) | Den faktiske import til Unionen ophørte praktisk talt efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. Det skal dog bemærkes, at stikprøveproducenternes eksportsalg til EU-havne steg markant i den betragtede periode, nemlig fra 61 til 785 tons. Da det faktiske importsalg til Unionen delvis foregår via de samme salgskanaler som de varer, der sælges til EU-havne, kunne denne stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet indikere, at de indiske producenter i stikprøven – og eventuelt også andre – kunne begynde at sælge betydelige mængder af den pågældende vare på EU-markedet inden for kort tid, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(31)

Den faktiske import til Unionen ophørte praktisk talt efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. Det skal dog bemærkes, at stikprøveproducenternes eksportsalg til EU-havne steg markant i den betragtede periode, nemlig fra 61 til 785 tons. Da det faktiske importsalg til Unionen delvis foregår via de samme salgskanaler som de varer, der sælges til EU-havne, kunne denne stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet indikere, at de indiske producenter i stikprøven – og eventuelt også andre – kunne begynde at sælge betydelige mængder af den pågældende vare på EU-markedet inden for kort tid, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (32) | Ud fra de indiske producenters eksportaktiviteter og den stigende tilstedeværelse i EU-havne kan det konkluderes, at det er yderst sandsynligt, at de indiske eksportmængder til Unionen vil øges markant, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(32)

Ud fra de indiske producenters eksportaktiviteter og den stigende tilstedeværelse i EU-havne kan det konkluderes, at det er yderst sandsynligt, at de indiske eksportmængder til Unionen vil øges markant, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (33) | Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påpegede en indisk eksportør, at den indiske eksport er meget diversificeret i verden på markeder med vækstpotentiale, og derfor vil eksporten til Unionen ikke blive genoptaget i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne udløber. Det erkendes, at visse indiske producenter kan have diversificeret eksportsalget til forskellige markeder; men dette kan dog ikke betragtes som tilstrækkeligt til at ændre de konklusioner, som er truffet på grundlag af ovenstående resultater. |
| --- | --- |

(33)

Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påpegede en indisk eksportør, at den indiske eksport er meget diversificeret i verden på markeder med vækstpotentiale, og derfor vil eksporten til Unionen ikke blive genoptaget i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne udløber. Det erkendes, at visse indiske producenter kan have diversificeret eksportsalget til forskellige markeder; men dette kan dog ikke betragtes som tilstrækkeligt til at ændre de konklusioner, som er truffet på grundlag af ovenstående resultater.

2.3.   Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og den normale værdi

| (34) | Der blev foretaget en vejledende dumpingberegning på grundlag af det efterprøvede salg til EU-havne fra de tre eksporterende producenter i stikprøven, som, til trods for at det betragtes som en del af eksportsalget til andre tredjelande, giver en god antydning af prisniveauet for tovværk af syntetiske fibre fra Indien, hvis der ikke var indført told. Den normale værdi blev baseret på den indiske hjemmemarkedspris. På grundlag af disse oplysninger blev der konstateret dumping for to af de tre indiske producenter i stikprøven. De konstaterede dumpingmargener var i gennemsnit på 10 %, hvilket kan betragtes som en væsentlig margen, selv om de er betydeligt lavere end i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(34)

Der blev foretaget en vejledende dumpingberegning på grundlag af det efterprøvede salg til EU-havne fra de tre eksporterende producenter i stikprøven, som, til trods for at det betragtes som en del af eksportsalget til andre tredjelande, giver en god antydning af prisniveauet for tovværk af syntetiske fibre fra Indien, hvis der ikke var indført told. Den normale værdi blev baseret på den indiske hjemmemarkedspris. På grundlag af disse oplysninger blev der konstateret dumping for to af de tre indiske producenter i stikprøven. De konstaterede dumpingmargener var i gennemsnit på 10 %, hvilket kan betragtes som en væsentlig margen, selv om de er betydeligt lavere end i den oprindelige undersøgelse.

| (35) | En sammenligning mellem de priser, som de tre eksporterende producenter i stikprøven anvendte på andre tredjelandsmarkeder (undtagen ved salg til EU-havne), og deres hjemmemarkedspriser viste et lignende resultat, selv om de konstaterede dumpingmargener var lavere på dette grundlag. |
| --- | --- |

(35)

En sammenligning mellem de priser, som de tre eksporterende producenter i stikprøven anvendte på andre tredjelandsmarkeder (undtagen ved salg til EU-havne), og deres hjemmemarkedspriser viste et lignende resultat, selv om de konstaterede dumpingmargener var lavere på dette grundlag.

| (36) | Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at der ikke fandt dumping sted, for så vidt angår den indiske import til Unionen. Der var dog praktisk talt næsten heller ingen reel import. Desuden blev det konstateret, at der fandt dumping sted ved salg til både EU-havne og til andre tredjelande. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(36)

Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at der ikke fandt dumping sted, for så vidt angår den indiske import til Unionen. Der var dog praktisk talt næsten heller ingen reel import. Desuden blev det konstateret, at der fandt dumping sted ved salg til både EU-havne og til andre tredjelande. Påstanden blev derfor afvist.

| (37) | En anden interesseret part påstod, at de fastslåede dumpingmargener i denne undersøgelse ikke kunne betragtes som væsentlige i forhold til den eksisterende tolds niveau i betragtning af den markant forskel i arbejdskraftomkostninger mellem Unionen og Asien. Det skal dog bemærkes, at arbejdskraftomkostningerne i Unionen er irrelevante for beregningen af dumpingmargenen. |
| --- | --- |

(37)

En anden interesseret part påstod, at de fastslåede dumpingmargener i denne undersøgelse ikke kunne betragtes som væsentlige i forhold til den eksisterende tolds niveau i betragtning af den markant forskel i arbejdskraftomkostninger mellem Unionen og Asien. Det skal dog bemærkes, at arbejdskraftomkostningerne i Unionen er irrelevante for beregningen af dumpingmargenen.

3.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping

| (38) | På grundlag af ovennævnte analyse konkluderes det, at de eksporterende producenter har et omfattende produktionspotentiale til på ny at kunne eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Hvad angår priserne, blev det konstateret, at to producenter i stikprøven solgte deres varer til dumpingpriser til andre tredjelande. Hvis man medregner Garware, som indstillede samarbejdet, er der anført fem andre store eksporterende producenter i klagen, som ud fra de foreliggende oplysninger kan forventes at følge tendensen i de virksomheder, for hvilke det konstateredes, at de solgte til dumpingpriser til andre tredjelande. |
| --- | --- |

(38)

På grundlag af ovennævnte analyse konkluderes det, at de eksporterende producenter har et omfattende produktionspotentiale til på ny at kunne eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Hvad angår priserne, blev det konstateret, at to producenter i stikprøven solgte deres varer til dumpingpriser til andre tredjelande. Hvis man medregner Garware, som indstillede samarbejdet, er der anført fem andre store eksporterende producenter i klagen, som ud fra de foreliggende oplysninger kan forventes at følge tendensen i de virksomheder, for hvilke det konstateredes, at de solgte til dumpingpriser til andre tredjelande.

| (39) | Antydningen af, at de eksporterende producenter i Indien har en strategisk interesse i EU-markedet, hvilket bevistes ved deres stigende mængder af eksportsalg til EU-havne, og den omfattende uudnyttede kapacitet gør det sandsynligt, at de vil genoptage eksporten til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne udløber. I betragtning af de indiske eksportører prisadfærd på tredjelandsmarkederne er det yderst sandsynligt, at eksporten til dumpingpriser vil blive genoptaget. Det konkluderes derfor, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil føre til fornyet dumping. |
| --- | --- |

(39)

Antydningen af, at de eksporterende producenter i Indien har en strategisk interesse i EU-markedet, hvilket bevistes ved deres stigende mængder af eksportsalg til EU-havne, og den omfattende uudnyttede kapacitet gør det sandsynligt, at de vil genoptage eksporten til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne udløber. I betragtning af de indiske eksportører prisadfærd på tredjelandsmarkederne er det yderst sandsynligt, at eksporten til dumpingpriser vil blive genoptaget. Det konkluderes derfor, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil føre til fornyet dumping.

D.   DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN

| (40) | De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Antallet af EU-producenter kan anslås til ca. fyrre. |
| --- | --- |

(40)

De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Antallet af EU-producenter kan anslås til ca. fyrre.

| (41) | De 15 EU-producenter, på hvis vegne anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af den klagende sammenslutning, og tre andre EU-producenter indgav oplysninger med henblik på udtagelsen af stikprøven, jf. indledningsmeddelelsen. Som nævnt i betragtning 12 blev en stikprøve på fem producenter, der tegner sig for ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, undersøgt nærmere. Stikprøven omfattede følgende virksomheder:






  — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal), |
| --- | --- | --- |

(41)

De 15 EU-producenter, på hvis vegne anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af den klagende sammenslutning, og tre andre EU-producenter indgav oplysninger med henblik på udtagelsen af stikprøven, jf. indledningsmeddelelsen. Som nævnt i betragtning 12 blev en stikprøve på fem producenter, der tegner sig for ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, undersøgt nærmere. Stikprøven omfattede følgende virksomheder:

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),

| — | Eurorope SA (Grækenland), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Grækenland),

| — | Lanex A.S. (Tjekkiet), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Tjekkiet),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugal), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).

| (42) | De 18 samarbejdsvillige EU-producenter tegnede sig, jf. betragtning 12, for 78 % af den samlede EU-produktion i NUP. |
| --- | --- |

(42)

De 18 samarbejdsvillige EU-producenter tegnede sig, jf. betragtning 12, for 78 % af den samlede EU-produktion i NUP.

E.   SITUATION PÅ EU-MARKEDET

1.   Forbrug på EU-markedet

| (43) | EU-forbruget af tovværk af syntetiske fibre blev fastslået på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet (inkl. ikke-samarbejdsvillige EU-producenters salg som anslået af klagerne) plus al import til Unionen baseret på Eurostats oplysninger. |
| --- | --- |

(43)

EU-forbruget af tovværk af syntetiske fibre blev fastslået på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet (inkl. ikke-samarbejdsvillige EU-producenters salg som anslået af klagerne) plus al import til Unionen baseret på Eurostats oplysninger.

| (44) | På dette grundlag kan det fastslås, at EU-forbruget i den betragtede periode faldt med 7 %. Efter en stigning på 16 % mellem 2006 og 2007 faldt forbruget med 20 % mellem 2007 og NUP. | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (tons) | 34 318 | 39 816 | 36 777 | 31 944 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 116 | 107 | 93 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenterne i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven), Eurostat (import) |

(44)

På dette grundlag kan det fastslås, at EU-forbruget i den betragtede periode faldt med 7 %. Efter en stigning på 16 % mellem 2006 og 2007 faldt forbruget med 20 % mellem 2007 og NUP.

2006

2007

2008

NUP

Samlet EU-forbrug (tons)

34 318

39 816

36 777

31 944

Indeks (2006=100)

100

116

107

93

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenterne i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven), Eurostat (import)

2.   Import fra Indien

| (45) | Den faktiske import fra Indien til Unionen var, jf. betragtning 21, ubetydelig i hele den betragtede periode som følge af de effektive gældende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(45)

Den faktiske import fra Indien til Unionen var, jf. betragtning 21, ubetydelig i hele den betragtede periode som følge af de effektive gældende antidumpingforanstaltninger.

| (46) | De indiske producenter er dog, jf. betragtning 22, i stigende grad tilstede ved tærsklen til EU-markedet, med eksportsalg til EU-havne, der ikke er underlagt toldbehandling og således undgår førnævnte antidumpingtold. |
| --- | --- |

(46)

De indiske producenter er dog, jf. betragtning 22, i stigende grad tilstede ved tærsklen til EU-markedet, med eksportsalg til EU-havne, der ikke er underlagt toldbehandling og således undgår førnævnte antidumpingtold.

3.   Priser og mængder for den indiske eksport til andre tredjelande

| (47) | Da den faktiske import fra Indien til Unionen var ubetydelig, blev der foretaget en prissammenligning mellem de indiske priser ved eksport til andre tredjelande (herunder eksport til EU-havne, der ikke er pålagt antidumpingtold) og EU-producenterne i stikprøvens priser ved salg i Unionen. |
| --- | --- |

(47)

Da den faktiske import fra Indien til Unionen var ubetydelig, blev der foretaget en prissammenligning mellem de indiske priser ved eksport til andre tredjelande (herunder eksport til EU-havne, der ikke er pålagt antidumpingtold) og EU-producenterne i stikprøvens priser ved salg i Unionen.

| (48) | På dette grundlag blev det konstateret, at den indiske eksport til andre tredjelande blev solgt til priser, der lå væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser. Den således beregnede prisforskel var på 46 % og var i gennemsnit på 18 %. |
| --- | --- |

(48)

På dette grundlag blev det konstateret, at den indiske eksport til andre tredjelande blev solgt til priser, der lå væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser. Den således beregnede prisforskel var på 46 % og var i gennemsnit på 18 %.

| (49) | Værdien af det indiske eksportsalg til andre tredjelande steg med over 30 % i den betragtede periode. Dette salg udgjorde næsten halvdelen af den samlede omsætning i NUP hos de eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(49)

Værdien af det indiske eksportsalg til andre tredjelande steg med over 30 % i den betragtede periode. Dette salg udgjorde næsten halvdelen af den samlede omsætning i NUP hos de eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven.

4.   Import fra andre lande

| (50) | Til trods for tilbagegangen i forbruget på 7 % på EU-markedet steg importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med 18 %. Markedsandelen for denne import steg således fra 17 % til 22 %. |
| --- | --- |

(50)

Til trods for tilbagegangen i forbruget på 7 % på EU-markedet steg importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med 18 %. Markedsandelen for denne import steg således fra 17 % til 22 %.

| (51) | Det skal bemærkes, at importen fra Folkerepublikken Kina (»Kina«) steg med 46 % i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 8,6 % (en stigning fra 5,5 % i 2006). Selv om der ikke kan foretages en præcis sammenligning på grund af Eurostats data, som ikke er opdelt pr. varetype, ses det, at gennemsnitsprisen for den kinesiske import til Unionen er væsentligt højere end gennemsnitsprisen for eksporten fra Indien. De gennemsnitlige kinesiske importpriser synes desuden at være på linje med EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(51)

Det skal bemærkes, at importen fra Folkerepublikken Kina (»Kina«) steg med 46 % i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 8,6 % (en stigning fra 5,5 % i 2006). Selv om der ikke kan foretages en præcis sammenligning på grund af Eurostats data, som ikke er opdelt pr. varetype, ses det, at gennemsnitsprisen for den kinesiske import til Unionen er væsentligt højere end gennemsnitsprisen for eksporten fra Indien. De gennemsnitlige kinesiske importpriser synes desuden at være på linje med EU-erhvervsgrenens priser.

| (52) | Importen fra Republikken Korea (»Korea«) til Unionen havde en konstant markedsandel på omkring 3 % i den betragtede periode. Mængden af denne import faldt desuden med 6 % i takt med tilbagegangen i forbruget. |
| --- | --- |

(52)

Importen fra Republikken Korea (»Korea«) til Unionen havde en konstant markedsandel på omkring 3 % i den betragtede periode. Mængden af denne import faldt desuden med 6 % i takt med tilbagegangen i forbruget.

| (53) | Importen fra andre tredjelande udgjorde en markedsandel på under 2 % af på EU-markedet for tovværk af syntetiske fibre i NUP. |
| --- | --- |

(53)

Importen fra andre tredjelande udgjorde en markedsandel på under 2 % af på EU-markedet for tovværk af syntetiske fibre i NUP.

5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

5.1.   Indledende bemærkninger

| (54) | Alle skadesindikatorer i grundforordningens artikel 3, stk. 5, er blevet analyseret. Hvad angår indikatorerne for EU-producenternes salgsmængder og markedsandele, blev disse analyseret på basis af data indsamlet for alle EU-producenter, altså EU-erhvervsgrenen. Hvad angår de øvrige skadesindikatorer, blev behandlingen heraf baseret på de oplysninger indsendt af EU-producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet ved kontrolbesøg, jf. betragtning 15. Som allerede anført i betragtning 12 startede en af EU-producenterne produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens data blev derfor ikke anvendt i analysen af tendensen for skadesindikatorer med henblik på at undgå fordrejninger i tendenserne. |
| --- | --- |

(54)

Alle skadesindikatorer i grundforordningens artikel 3, stk. 5, er blevet analyseret. Hvad angår indikatorerne for EU-producenternes salgsmængder og markedsandele, blev disse analyseret på basis af data indsamlet for alle EU-producenter, altså EU-erhvervsgrenen. Hvad angår de øvrige skadesindikatorer, blev behandlingen heraf baseret på de oplysninger indsendt af EU-producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet ved kontrolbesøg, jf. betragtning 15. Som allerede anført i betragtning 12 startede en af EU-producenterne produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens data blev derfor ikke anvendt i analysen af tendensen for skadesindikatorer med henblik på at undgå fordrejninger i tendenserne.

5.2.   EU-erhvervsgrenens salgsmængde

| (55) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt væsentligt med 12 % i den betragtede periode. EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode, jf. betragtning 44, med et markant fald startende fra 2007. Det skal fremhæves, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt i et hurtigere tempo end faldet i forbruget. | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens salgsmængde i EU (tons) | 28 393 | 32 161 | 28 911 | 24 955 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 113 | 102 | 88 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven) |

(55)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt væsentligt med 12 % i den betragtede periode. EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode, jf. betragtning 44, med et markant fald startende fra 2007. Det skal fremhæves, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt i et hurtigere tempo end faldet i forbruget.

2006

2007

2008

NUP

EU-erhvervsgrenens salgsmængde i EU (tons)

28 393

32 161

28 911

24 955

Indeks (2006=100)

100

113

102

88

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)

5.3.   EU-erhvervsgrenens markedsandel

| (56) | Udviklingen i forrige betragtning og nedenstående tabel medførte et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel var konstant og udgjorde 4,6 procentpoint: | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens markedsandel (%) | 82,7 % | 80,8 % | 78,6 % | 78,1 % |
| Indeks (2006=100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven) |

(56)

Udviklingen i forrige betragtning og nedenstående tabel medførte et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel var konstant og udgjorde 4,6 procentpoint:

2006

2007

2008

NUP

EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)

82,7 %

80,8 %

78,6 %

78,1 %

Indeks (2006=100)

100

98

95

94

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)

| (57) | Det skal bemærkes, at førnævnte tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen for en stor del skyldtes de kinesiske importvarers øgede markedsandel (jf. betragtning 50). |
| --- | --- |

(57)

Det skal bemærkes, at førnævnte tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen for en stor del skyldtes de kinesiske importvarers øgede markedsandel (jf. betragtning 50).

5.4.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (58) | Produktionsmængden hos EU-producenterne i stikprøven faldt i takt med udviklingen i salgsmængden, nemlig med 17 % i den betragtede periode. Produktionskapaciteten steg med 5 % i den samme periode. Dette førte til et fald på 20 % i kapacitetsudnyttelsen mellem 2008 og NUP: | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 11 229 | 12 286 | 12 150 | 9 372 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 83 |
| Produktionskapacitet (ton) | 21 510 | 23 467 | 23 278 | 22 480 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 105 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 52,2 % | 52,4 % | 52,2 % | 41,7 % |
| Indeks (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 80 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven) |

(58)

Produktionsmængden hos EU-producenterne i stikprøven faldt i takt med udviklingen i salgsmængden, nemlig med 17 % i den betragtede periode. Produktionskapaciteten steg med 5 % i den samme periode. Dette førte til et fald på 20 % i kapacitetsudnyttelsen mellem 2008 og NUP:

2006

2007

2008

NUP

Produktion (ton)

11 229

12 286

12 150

9 372

Indeks (2006=100)

100

109

108

83

Produktionskapacitet (ton)

21 510

23 467

23 278

22 480

Indeks (2006=100)

100

109

108

105

Kapacitetsudnyttelse (%)

52,2 %

52,4 %

52,2 %

41,7 %

Indeks (2006=100)

100

100

100

80

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)

5.5.   Lagre

| (59) | Hvad angår lagrene, holder producenter af tovværk af syntetiske fibre generelt deres lagerniveau så lavt som muligt, da produktionen som regel sker efter ordre. Der konstateredes i den betragtede periode et fald i gennemsnitslagrene, navnlig i NUP, som i vidt omfang skyldtes nedgangen i produktionen af tovværk af syntetiske fibre. | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 1 073 | 982 | 1 156 | 905 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 92 | 108 | 84 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven) |

(59)

Hvad angår lagrene, holder producenter af tovværk af syntetiske fibre generelt deres lagerniveau så lavt som muligt, da produktionen som regel sker efter ordre. Der konstateredes i den betragtede periode et fald i gennemsnitslagrene, navnlig i NUP, som i vidt omfang skyldtes nedgangen i produktionen af tovværk af syntetiske fibre.

2006

2007

2008

NUP

Slutlagre (ton)

1 073

982

1 156

905

Indeks (2006=100)

100

92

108

84

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)

5.6.   Salgspriser

| (60) | Gennemsnitsprisen for den samme vare, som solgtes i Unionen af EU-producenterne, steg i et vist omfang i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og NUP. | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspris (EUR/ton) | 5 268 | 5 229 | 5 670 | 5 766 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 99 | 108 | 109 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven) |

(60)

Gennemsnitsprisen for den samme vare, som solgtes i Unionen af EU-producenterne, steg i et vist omfang i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og NUP.

2006

2007

2008

NUP

EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspris (EUR/ton)

5 268

5 229

5 670

5 766

Indeks (2006=100)

100

99

108

109

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)

| (61) | Det skal dog bemærkes, at ovenstående gennemsnitssalgspris er beregnet på basis af alle varetyper inkl. tovværk af syntetiske fibre af højeste værdi, f.eks. tovværk af syntetiske fibre baseret på den råvare, der kaldes Dyneema. Der var markante prisudsving mellem de forskellige varetyper (jf. betragtning 19). I de senere år har EU-erhvervsgrenen øget produktionen af varer af højere værdi. Sådanne tovværk af syntetiske fibre udgør derfor en stigende andel af erhvervsgrenens produktmix. Sådanne ændringer i produktmixet er en af årsagerne til stigningen i EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser. |
| --- | --- |

(61)

Det skal dog bemærkes, at ovenstående gennemsnitssalgspris er beregnet på basis af alle varetyper inkl. tovværk af syntetiske fibre af højeste værdi, f.eks. tovværk af syntetiske fibre baseret på den råvare, der kaldes Dyneema. Der var markante prisudsving mellem de forskellige varetyper (jf. betragtning 19). I de senere år har EU-erhvervsgrenen øget produktionen af varer af højere værdi. Sådanne tovværk af syntetiske fibre udgør derfor en stigende andel af erhvervsgrenens produktmix. Sådanne ændringer i produktmixet er en af årsagerne til stigningen i EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser.

5.7.   Rentabilitet

| (62) | EU-producenterne i stikprøven var pga. af de effektive gældende foranstaltninger og til dels diversifikationen af produktmixet i stand til at opretholde en stabil og sund rentabilitet i hele den betragtede periode: | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens rentabilitet (%) | 9,7 % | 11,1 % | 10,0 % | 12,4 % |
| Indeks (2006=100) | 100 | 115 | 104 | 128 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven) |

(62)

EU-producenterne i stikprøven var pga. af de effektive gældende foranstaltninger og til dels diversifikationen af produktmixet i stand til at opretholde en stabil og sund rentabilitet i hele den betragtede periode:

2006

2007

2008

NUP

EU-erhvervsgrenens rentabilitet (%)

9,7 %

11,1 %

10,0 %

12,4 %

Indeks (2006=100)

100

115

104

128

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)

5.8.   Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital

| (63) | Investeringerne var relativt høje i 2006 og 2007, hvorefter de faldt til halvdelen af det tidligere beløb. I løbet af NUP blev der praktisk talt ikke foretaget investeringer. | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringer (EUR) | 3 574 130 | 3 886 212 | 1 941 222 | 168 877 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 109 | 54 | 5 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven) |

(63)

Investeringerne var relativt høje i 2006 og 2007, hvorefter de faldt til halvdelen af det tidligere beløb. I løbet af NUP blev der praktisk talt ikke foretaget investeringer.

2006

2007

2008

NUP

Nettoinvesteringer (EUR)

3 574 130

3 886 212

1 941 222

168 877

Indeks (2006=100)

100

109

54

5

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)

5.9.   Investeringsafkast

| (64) | Investeringsafkastet faldt i takt med den stabile rentabilitetstendens i hele den betragtede periode. | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringsafkast (%) | 21,4 % | 25,5 % | 26,1 % | 28,4 % |
| Indeks (2006=100) | 100 | 119 | 122 | 132 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven) |

(64)

Investeringsafkastet faldt i takt med den stabile rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.

2006

2007

2008

NUP

Investeringsafkast (%)

21,4 %

25,5 %

26,1 %

28,4 %

Indeks (2006=100)

100

119

122

132

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)

5.10.   Likviditet

| (65) | Likviditeten hos EU-producenterne i stikprøven var forholdsvis stabil i den betragtede periode: | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (EUR) | 6 033 496 | 7 973 188 | 7 790 847 | 6 911 360 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 132 | 129 | 115 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven) |

(65)

Likviditeten hos EU-producenterne i stikprøven var forholdsvis stabil i den betragtede periode:

2006

2007

2008

NUP

Likviditet (EUR)

6 033 496

7 973 188

7 790 847

6 911 360

Indeks (2006=100)

100

132

129

115

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)

5.11.   Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger

| (66) | Beskæftigelsessituationen hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig positivt mellem 2006 og 2008. Mellem 2008 og NUP var der dog et fald i beskæftigelsen, som skyldtes den faldende efterspørgsel på markedet. Faldet i efterspørgslen førte til en lavere produktion og til et fald i produktiviteten mellem 2008 og NUP. De årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg indtil 2008 efterfulgt af et let fald i NUP. | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse (ansatte) | 638 | 665 | 685 | 623 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 104 | 107 | 98 |
| Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 12 851 | 13 688 | 14 589 | 14 120 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 107 | 114 | 110 |
| Produktivitet (ton pr. ansat) | 17,6 | 18,4 | 17,7 | 15,0 |
| Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 101 | 85 |
| Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven) |

(66)

Beskæftigelsessituationen hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig positivt mellem 2006 og 2008. Mellem 2008 og NUP var der dog et fald i beskæftigelsen, som skyldtes den faldende efterspørgsel på markedet. Faldet i efterspørgslen førte til en lavere produktion og til et fald i produktiviteten mellem 2008 og NUP. De årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg indtil 2008 efterfulgt af et let fald i NUP.

2006

2007

2008

NUP

Beskæftigelse (ansatte)

638

665

685

623

Indeks (2006=100)

100

104

107

98

Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

12 851

13 688

14 589

14 120

Indeks (2006=100)

100

107

114

110

Produktivitet (ton pr. ansat)

17,6

18,4

17,7

15,0

Indeks (2006=100)

100

105

101

85

Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)

5.12.   Vækst

| (67) | Mellem 2006 og NUP faldt EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet med 12 % og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 6 procentpoint (jf. betragtning 55 og 56), samtidig med at EU-forbruget faldt med 7 % (jf. betragtning 44). Mens mængden af den faktiske import fra Indien forblev ubetydelig som følge af de gældende foranstaltninger, steg mængden af importen fra andre lande på den anden side med 18 % (hovedsagelig import fra Kina) med en stigning i markedsandelen på 5 procentpoint til følge (jf. betragtning 50). Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen blev mere påvirket end de øvrige aktører på markedet af faldet i forbruget og derfor oplevede et væsentligt tab i salgsmængden. |
| --- | --- |

(67)

Mellem 2006 og NUP faldt EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet med 12 % og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 6 procentpoint (jf. betragtning 55 og 56), samtidig med at EU-forbruget faldt med 7 % (jf. betragtning 44). Mens mængden af den faktiske import fra Indien forblev ubetydelig som følge af de gældende foranstaltninger, steg mængden af importen fra andre lande på den anden side med 18 % (hovedsagelig import fra Kina) med en stigning i markedsandelen på 5 procentpoint til følge (jf. betragtning 50). Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen blev mere påvirket end de øvrige aktører på markedet af faldet i forbruget og derfor oplevede et væsentligt tab i salgsmængden.

5.13.   Dumpingmargenens størrelse

| (68) | Da importen af den pågældende vare fra Indien var ubetydelig i NUP, kunne der ikke fastlægges en dumpingmargen for den faktiske import fra Indien. Det skal dog bemærkes, at Indiens eksport til EU-havne, som ikke er underlagt toldbehandling, steg markant, og det konstateredes, at en del af dette salg fandt sted til dumpingpriser. |
| --- | --- |

(68)

Da importen af den pågældende vare fra Indien var ubetydelig i NUP, kunne der ikke fastlægges en dumpingmargen for den faktiske import fra Indien. Det skal dog bemærkes, at Indiens eksport til EU-havne, som ikke er underlagt toldbehandling, steg markant, og det konstateredes, at en del af dette salg fandt sted til dumpingpriser.

5.14.   Genrejsning efter tidligere dumping

| (69) | Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en proces med genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenen allerede i vidt omfang havde genrejst sig efter disse virkninger, idet de effektive antidumpingforanstaltninger havde været gældende i en længere periode. |
| --- | --- |

(69)

Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en proces med genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenen allerede i vidt omfang havde genrejst sig efter disse virkninger, idet de effektive antidumpingforanstaltninger havde været gældende i en længere periode.

5.15.   Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation

| (70) | På grund af de effektive antidumpingforanstaltninger på importen af tovværk af syntetiske fibre fra Indien har EU-erhvervsgrenen tilsyneladende været i stand til i vidt omfang at genrejse sig efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(70)

På grund af de effektive antidumpingforanstaltninger på importen af tovværk af syntetiske fibre fra Indien har EU-erhvervsgrenen tilsyneladende været i stand til i vidt omfang at genrejse sig efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping.

| (71) | Det kan dog ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Selv om visse skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes økonomiske resultater – navnlig rentabilitet, investeringsafkast og likviditet – tilsyneladende viser et forholdsvis stabilt billede, antyder andre skadesindikatorer – især salgsmængde og markedsandel, produktion og kapacitetsudnyttelse samt investeringer – klart, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en temmelig udsat situation ved udgangen af NUP. Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i NUP. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i NUP. Konklusionen af undersøgelsen var derimod, at en række af indikatorerne viste et stabilt billede, mens der ved andre indikatorer var tegn på skade. |
| --- | --- |

(71)

Det kan dog ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Selv om visse skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes økonomiske resultater – navnlig rentabilitet, investeringsafkast og likviditet – tilsyneladende viser et forholdsvis stabilt billede, antyder andre skadesindikatorer – især salgsmængde og markedsandel, produktion og kapacitetsudnyttelse samt investeringer – klart, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en temmelig udsat situation ved udgangen af NUP. Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i NUP. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i NUP. Konklusionen af undersøgelsen var derimod, at en række af indikatorerne viste et stabilt billede, mens der ved andre indikatorer var tegn på skade.

| (72) | Visse parter påstod, at den negative tendens i visse skadesindikatorer ikke forvoldtes af den indiske import, men derimod skyldes den globale økonomiske krise og den øgede markedsandel for den kinesiske import. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i visse indikatorer ikke blev tilskrevet den næsten ikke-eksisterende indiske import. Stigningen i den kinesiske import blev desuden undersøgt, og den havde ingen indvirkning på analysen af sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(72)

Visse parter påstod, at den negative tendens i visse skadesindikatorer ikke forvoldtes af den indiske import, men derimod skyldes den globale økonomiske krise og den øgede markedsandel for den kinesiske import. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i visse indikatorer ikke blev tilskrevet den næsten ikke-eksisterende indiske import. Stigningen i den kinesiske import blev desuden undersøgt, og den havde ingen indvirkning på analysen af sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping.

| (73) | Hvad angår EU-erhvervsgrenens levedygtighed generelt, skal det bemærkes, at den gradvise indførelse af forskellige varer af høj værdi på markedet - både i Unionen og på tredjelandsmarkeder - tilsyneladende sætter EU-erhvervsgrenens langsigtede konkurrenceevne i et positivt perspektiv, idet antallet af producenter, der fremstiller dette tovværk af syntetiske fibre af høj kvalitet, for øjeblikket er begrænset på det globale marked. |
| --- | --- |

(73)

Hvad angår EU-erhvervsgrenens levedygtighed generelt, skal det bemærkes, at den gradvise indførelse af forskellige varer af høj værdi på markedet - både i Unionen og på tredjelandsmarkeder - tilsyneladende sætter EU-erhvervsgrenens langsigtede konkurrenceevne i et positivt perspektiv, idet antallet af producenter, der fremstiller dette tovværk af syntetiske fibre af høj kvalitet, for øjeblikket er begrænset på det globale marked.

F.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

| (74) | Da der i NUP importeredes ubetydelige mængder af den pågældende vare fra Indien, fokuseredes analysen, jf. betragtning 25, på sandsynligheden for fornyet dumping og skade. |
| --- | --- |

(74)

Da der i NUP importeredes ubetydelige mængder af den pågældende vare fra Indien, fokuseredes analysen, jf. betragtning 25, på sandsynligheden for fornyet dumping og skade.

| (75) | Som allerede omtalt i betragtning 26-28 har de eksporterende producenter i Indien omfattende uudnyttet kapacitet. De indiske producenter har, jf. betragtning 30-32, desuden en stærk orientering og et incitament til at sælge deres varer i store mængder på eksportmarkederne. De indiske producenter er desuden i stigende grad tilstede i EU-havnene, jf. betragtning 31. Det kan således konkluderes, at importen fra Indien til Unionen højst sandsynligt vil udgøre betydelige mængder på kort tid, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(75)

Som allerede omtalt i betragtning 26-28 har de eksporterende producenter i Indien omfattende uudnyttet kapacitet. De indiske producenter har, jf. betragtning 30-32, desuden en stærk orientering og et incitament til at sælge deres varer i store mængder på eksportmarkederne. De indiske producenter er desuden i stigende grad tilstede i EU-havnene, jf. betragtning 31. Det kan således konkluderes, at importen fra Indien til Unionen højst sandsynligt vil udgøre betydelige mængder på kort tid, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (76) | Importen fra Indien vil sandsynligvis blive genoptaget til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne udløber, jf. betragtning 34 og 35. Det blev, jf. betragtning 47 og 48, også konstateret, at den kendsgerning at de indiske producenters salgspriser i gennemsnit er 18 % lavere end EU-erhvervsgrenens (prisforskellen kan endda udgøre 46 %) tilsyneladende antyder, at de indiske producenter, hvis foranstaltningerne udløber, sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, der ligger betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser, dvs. at de sandsynligvis vil underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser. |
| --- | --- |

(76)

Importen fra Indien vil sandsynligvis blive genoptaget til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne udløber, jf. betragtning 34 og 35. Det blev, jf. betragtning 47 og 48, også konstateret, at den kendsgerning at de indiske producenters salgspriser i gennemsnit er 18 % lavere end EU-erhvervsgrenens (prisforskellen kan endda udgøre 46 %) tilsyneladende antyder, at de indiske producenter, hvis foranstaltningerne udløber, sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, der ligger betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser, dvs. at de sandsynligvis vil underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser.

| (77) | Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at hvis foranstaltningerne udløber, er det højst sandsynligt, at importen fra Indien af den pågældende vare vil genoptages i betydelige mængder og til priser, der i væsentligt omfang underbyde EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(77)

Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at hvis foranstaltningerne udløber, er det højst sandsynligt, at importen fra Indien af den pågældende vare vil genoptages i betydelige mængder og til priser, der i væsentligt omfang underbyde EU-erhvervsgrenens priser.

| (78) | Ud fra EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, jf. betragtning 71 og 72, vil en potentielt massiv fornyet dumpingimport fra Indien til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens, sandsynligvis have en skadevoldende virkning på EU-erhvervsgrenens situation. En omfattende genoptagelse af dumpingimporten vil især kunne resultere i yderligere tab af markedsandel og salgsmængde for EU-erhvervsgrenen og føre til nedskæringer i produktionen og i beskæftigelsen. Sammen med et væsentligt pristryk som følge af en import, der underbyder EU-producenternes salgspriser, vil føre til en hurtig og alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(78)

Ud fra EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, jf. betragtning 71 og 72, vil en potentielt massiv fornyet dumpingimport fra Indien til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens, sandsynligvis have en skadevoldende virkning på EU-erhvervsgrenens situation. En omfattende genoptagelse af dumpingimporten vil især kunne resultere i yderligere tab af markedsandel og salgsmængde for EU-erhvervsgrenen og føre til nedskæringer i produktionen og i beskæftigelsen. Sammen med et væsentligt pristryk som følge af en import, der underbyder EU-producenternes salgspriser, vil føre til en hurtig og alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (79) | Ud fra ovenstående konkluderes det, at der, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er sandsynlighed for fornyet skade som følge af fornyet dumpingimport af den pågældende vare fra Indien. |
| --- | --- |

(79)

Ud fra ovenstående konkluderes det, at der, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er sandsynlighed for fornyet skade som følge af fornyet dumpingimport af den pågældende vare fra Indien.

G.   UNIONENS INTERESSER

1.   Indledende bemærkninger

| (80) | Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville stride imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(80)

Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville stride imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.

| (81) | Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare. |
| --- | --- |

(81)

Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare.

| (82) | Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(82)

Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.

| (83) | På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der er sandsynlighed for fornyet dumping og fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde. |
| --- | --- |

(83)

På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der er sandsynlighed for fornyet dumping og fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.

2.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (84) | EU-erhvervsgrenen var, jf. betragtning 56 og 73, i stand til at opretholde en væsentlig men dog faldende markedsandel, samtidig med at den diversificerede sit produktmix ved at indføre flere dyrere typer tovværk af syntetiske fibre. Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen forblev strukturelt levedygtig. |
| --- | --- |

(84)

EU-erhvervsgrenen var, jf. betragtning 56 og 73, i stand til at opretholde en væsentlig men dog faldende markedsandel, samtidig med at den diversificerede sit produktmix ved at indføre flere dyrere typer tovværk af syntetiske fibre. Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen forblev strukturelt levedygtig.

| (85) | Ud fra konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 70-72 og som følge af argumenterne om analysen af sandsynligheden for fornyet skade, jf. betragtning 74-79, kan det således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe, hvilket vil føre til fornyet væsentlig skade. |
| --- | --- |

(85)

Ud fra konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 70-72 og som følge af argumenterne om analysen af sandsynligheden for fornyet skade, jf. betragtning 74-79, kan det således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe, hvilket vil føre til fornyet væsentlig skade.

| (86) | I betragtning af de forventede mængder og priser for importen af den pågældende vare fra Indien vil EU-erhvervsgrenen blive bragt i alvorlig fare. Denne import vil, jf. betragtning 78, føre til et yderligere tab af markedsandele, salgsmængder og beskæftigelse i EU-erhvervsgrenen og vil desuden trykke priserne, hvilket i det lange løb vil føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet i stil med de negative tal, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(86)

I betragtning af de forventede mængder og priser for importen af den pågældende vare fra Indien vil EU-erhvervsgrenen blive bragt i alvorlig fare. Denne import vil, jf. betragtning 78, føre til et yderligere tab af markedsandele, salgsmængder og beskæftigelse i EU-erhvervsgrenen og vil desuden trykke priserne, hvilket i det lange løb vil føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet i stil med de negative tal, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.

| (87) | Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremlagt oplysninger, der tydede på det modsatte, konkluderes det, at opretholdelsen af de eksisterende foranstaltninger ikke vil stride mod EU-erhvervsgrenens interesser. |
| --- | --- |

(87)

Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremlagt oplysninger, der tydede på det modsatte, konkluderes det, at opretholdelsen af de eksisterende foranstaltninger ikke vil stride mod EU-erhvervsgrenens interesser.

3.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser

| (88) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Kun en af disse virksomheder indsendte en besvarelse og fremsatte indvendinger mod sagen. Da virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med en indisk producent af tovværk af syntetiske fibre, kan den dog ikke betragtes som en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Da virksomheden er en forretningsmæssigt forbundet importør, er dens interesser uløseligt forbundet med den forretningsmæssigt forbundene indiske producents interesser. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Kun en af disse virksomheder indsendte en besvarelse og fremsatte indvendinger mod sagen. Da virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med en indisk producent af tovværk af syntetiske fibre, kan den dog ikke betragtes som en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Da virksomheden er en forretningsmæssigt forbundet importør, er dens interesser uløseligt forbundet med den forretningsmæssigt forbundene indiske producents interesser.

| (89) | Under disse omstændigheder konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende årsager, der antyder, at opretholdelsen af foranstaltningerne i vidt omfang vil påvirke de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser negativt. |
| --- | --- |

(89)

Under disse omstændigheder konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende årsager, der antyder, at opretholdelsen af foranstaltningerne i vidt omfang vil påvirke de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser negativt.

4.   Brugernes interesser

| (90) | Kommissionen sendte en skrivelse til en industriel sammenslutninger af brugere af den pågældende vare. Ingen brugere indsendte en komplet spørgeskemabesvarelse, og der blev heller ikke modtaget skriftlige indlæg fra sammenslutningen. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen sendte en skrivelse til en industriel sammenslutninger af brugere af den pågældende vare. Ingen brugere indsendte en komplet spørgeskemabesvarelse, og der blev heller ikke modtaget skriftlige indlæg fra sammenslutningen.

| (91) | Da brugerne ikke samarbejdede, og da antidumpingforanstaltningernes virkning forventes at blive ubetydelig i forhold til andre omkostninger, der afholdes af de vigtigste brugerindustrier såsom værftsindustrien, maskinindustrien og drift af offshoreplatforme, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke vil få væsentlige negative virkninger for disse brugere. |
| --- | --- |

(91)

Da brugerne ikke samarbejdede, og da antidumpingforanstaltningernes virkning forventes at blive ubetydelig i forhold til andre omkostninger, der afholdes af de vigtigste brugerindustrier såsom værftsindustrien, maskinindustrien og drift af offshoreplatforme, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke vil få væsentlige negative virkninger for disse brugere.

5.   Konklusion

| (92) | Opretholdelsen af foranstaltningerne kan forventes at sikre, at dumpingimporten fra Indien ikke genoptages på EU-markedet i betydelige mængder over en kortere periode. EU-erhvervsgrenen vil dermed fortsat have fordel af konkurrencevilkårene på EU-markedet og den mindre trussel om lukninger og et fald i beskæftigelsen. De fordelagtige virkninger forventes også at sikre gode betingelser for EU-erhvervsgrenen til at udvikle nyskabende højteknologiske produkter til nye og specialiserede anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(92)

Opretholdelsen af foranstaltningerne kan forventes at sikre, at dumpingimporten fra Indien ikke genoptages på EU-markedet i betydelige mængder over en kortere periode. EU-erhvervsgrenen vil dermed fortsat have fordel af konkurrencevilkårene på EU-markedet og den mindre trussel om lukninger og et fald i beskæftigelsen. De fordelagtige virkninger forventes også at sikre gode betingelser for EU-erhvervsgrenen til at udvikle nyskabende højteknologiske produkter til nye og specialiserede anvendelsesformål.

| (93) | Det skal desuden bemærkes, at der i betragtning af importørernes/forhandlernes samt brugernes interesser i Unionen ikke forekommer at være nogen tvingende årsager, der indikerer, at opretholdelsen af foranstaltningerne skulle få en overvejende negativ indvirkning. |
| --- | --- |

(93)

Det skal desuden bemærkes, at der i betragtning af importørernes/forhandlernes samt brugernes interesser i Unionen ikke forekommer at være nogen tvingende årsager, der indikerer, at opretholdelsen af foranstaltningerne skulle få en overvejende negativ indvirkning.

| (94) | Ud fra ovenstående konklusioner om virkningerne for de forskellige aktører på EU-markedet, hvis foranstaltningerne opretholdes, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke strider imod Unionens interesser. |
| --- | --- |

(94)

Ud fra ovenstående konklusioner om virkningerne for de forskellige aktører på EU-markedet, hvis foranstaltningerne opretholdes, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke strider imod Unionens interesser.

H.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (95) | Ud fra ovenstående, dvs. bl.a. den omfattende uudnyttede kapacitet hos de indiske producenter, deres stærke eksportorientering og stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet, deres priser ved eksportsalg til andre tredjelandsmarkeder, som blev fundet under den normale værdi og også langt under EU-erhvervsgrenens priser i NUP, samt EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, er det sandsynligt, at den skadevoldende dumping fra Indien vil genoptages, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(95)

Ud fra ovenstående, dvs. bl.a. den omfattende uudnyttede kapacitet hos de indiske producenter, deres stærke eksportorientering og stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet, deres priser ved eksportsalg til andre tredjelandsmarkeder, som blev fundet under den normale værdi og også langt under EU-erhvervsgrenens priser i NUP, samt EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, er det sandsynligt, at den skadevoldende dumping fra Indien vil genoptages, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (96) | Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes i den nuværende form. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger, men ingen fremsatte bemærkninger, der kunne have ændret ovenstående konklusioner. Påstande vedrørende fremlæggelsen af disse oplysninger er blevet behandlet i de respektive betragtninger i denne forordning. |
| --- | --- |

(96)

Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes i den nuværende form. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger, men ingen fremsatte bemærkninger, der kunne have ændret ovenstående konklusioner. Påstande vedrørende fremlæggelsen af disse oplysninger er blevet behandlet i de respektive betragtninger i denne forordning.

| (97) | Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 1736/2004, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(97)

Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 1736/2004, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

| (98) | Den nuværende undersøgelse er dog ikke desto mindre og uden at tilsidesætte det forhold, at der konstateredes en sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, kendetegnet ved en række særlige forhold, navnlig de gældende foranstaltningers lange varighed, idet de allerede er blevet forlænget én gang, og den meget begrænsede mængde af reel import fra Indien, jf. betragtning 21-24. Disse forhold bør også afspejles i varigheden af de forlængede antidumpingforanstaltninger, som bør være tre år. Efter fremlæggelsen af oplysninger anførte ansøgeren, at foranstaltningerne burde forlænges for fem år, og at argumenterne for en kortere forlængelse ikke var berettigede. |
| --- | --- |

(98)

Den nuværende undersøgelse er dog ikke desto mindre og uden at tilsidesætte det forhold, at der konstateredes en sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, kendetegnet ved en række særlige forhold, navnlig de gældende foranstaltningers lange varighed, idet de allerede er blevet forlænget én gang, og den meget begrænsede mængde af reel import fra Indien, jf. betragtning 21-24. Disse forhold bør også afspejles i varigheden af de forlængede antidumpingforanstaltninger, som bør være tre år. Efter fremlæggelsen af oplysninger anførte ansøgeren, at foranstaltningerne burde forlænges for fem år, og at argumenterne for en kortere forlængelse ikke var berettigede.

| (99) | En forlængelse af foranstaltningerne gælder normalt for en periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes dog i undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en sårbar situation ved afslutningen af NUP; den har i en længere periode haft økonomiske vanskeligheder, hvilket også blev fastslået i den oprindelse undersøgelse. EU-erhvervsgrenen har således endnu ikke rejst sig efter den skadevoldende dumping. En række skadesindikatorer viste dog, at indførelsen af foranstaltningerne allerede har medført en række omfattende forbedringer. Efter analysen af denne komplekse situation konkluderes det, at en fuld og solid genrejsning efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping sandsynligvis vil finde sted inden for en kortere periode end de normale fem år. I betragtning af den overordnede skadesanalyse og de sandsynlige markedsudviklinger med de gældende foranstaltninger blev det vurderet, at en periode på tre år burde være tilstrækkeligt for at give EU-erhvervsgrenen tid til at afslutte sin økonomiske og finansielle genrejsning. Det synes derfor ikke nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for en længere periode. |
| --- | --- |

(99)

En forlængelse af foranstaltningerne gælder normalt for en periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes dog i undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en sårbar situation ved afslutningen af NUP; den har i en længere periode haft økonomiske vanskeligheder, hvilket også blev fastslået i den oprindelse undersøgelse. EU-erhvervsgrenen har således endnu ikke rejst sig efter den skadevoldende dumping. En række skadesindikatorer viste dog, at indførelsen af foranstaltningerne allerede har medført en række omfattende forbedringer. Efter analysen af denne komplekse situation konkluderes det, at en fuld og solid genrejsning efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping sandsynligvis vil finde sted inden for en kortere periode end de normale fem år. I betragtning af den overordnede skadesanalyse og de sandsynlige markedsudviklinger med de gældende foranstaltninger blev det vurderet, at en periode på tre år burde være tilstrækkeligt for at give EU-erhvervsgrenen tid til at afslutte sin økonomiske og finansielle genrejsning. Det synes derfor ikke nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for en længere periode.

| (100) | Det vurderes derfor, at en forlængelse af foranstaltningerne for den fulde femårsperiode ikke understøttes fuldt ud af de kendsgerninger, der er fastslået i undersøgelsen, og at foranstaltningernes varighed derfor burde begrænses til tre år. |
| --- | --- |

(100)

Det vurderes derfor, at en forlængelse af foranstaltningerne for den fulde femårsperiode ikke understøttes fuldt ud af de kendsgerninger, der er fastslået i undersøgelsen, og at foranstaltningernes varighed derfor burde begrænses til tre år.

| (101) | Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, er beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler derfor den situation, der blev konstateret for den pågældende virksomhed under denne undersøgelse. Denne toldsats (i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for »alle andre virksomheder«) finder således udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien, som er fremstillet af den pågældende virksomhed og således af den nævnte specifikke retlige enhed. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 1, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af den landsdækkende told. |
| --- | --- |

(101)

Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, er beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler derfor den situation, der blev konstateret for den pågældende virksomhed under denne undersøgelse. Denne toldsats (i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for »alle andre virksomheder«) finder således udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien, som er fremstillet af den pågældende virksomhed og således af den nævnte specifikke retlige enhed. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 1, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af den landsdækkende told.

| (102) | Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil denne forordning blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told — |
| --- | --- |

(102)

Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil denne forordning blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), med oprindelse i Indien, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19.

2.   Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Told | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Garware Wall Ropes Ltd. | 53,0 % | 8755 |
| Alle andre virksomheder | 82,0 % | 8900 |

Virksomhed

Told

Taric-tillægskode

Garware Wall Ropes Ltd.

53,0 %

8755

Alle andre virksomheder

82,0 %

8900

3.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes i en periode på tre år.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010.

På Rådets vegne

J. SCHAUVLIEGE

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EFT L 183 af 26.6.1998, s. 1.

2

(3)  EUT L 311 af 8.10.2004, s. 1.

3

(4)  EUT C 240 af 7.10.2009, s. 6.

4

---

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/22

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1243/2010

af 20. december 2010

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina produceret af Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd.

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Som følge af en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) og Ukraine (»den første undersøgelse«) indførte Rådet antidumpingforanstaltninger ved forordning (EF) nr. 452/2007 af 23. april 2007 (2). Forordningen trådte i kraft den 27. april 2007. |
| --- | --- |

(1)

Som følge af en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) og Ukraine (»den første undersøgelse«) indførte Rådet antidumpingforanstaltninger ved forordning (EF) nr. 452/2007 af 23. april 2007 (2). Forordningen trådte i kraft den 27. april 2007.

| (2) | Det skal erindres, at den endelige antidumpingtold på strygebrætter produceret af den eksporterende producent fra Kina, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (»Since Hardware«), var på 0 %, mens tolden varierede mellem 18,1 % og 38,1 % for de øvrige eksporterende producenter fra Kina. Efter en interimsundersøgelse blev disse toldsatser opjusteret til indtil 42,3 % i henhold til Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 270/2010 af 29. marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 (3). |
| --- | --- |

(2)

Det skal erindres, at den endelige antidumpingtold på strygebrætter produceret af den eksporterende producent fra Kina, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (»Since Hardware«), var på 0 %, mens tolden varierede mellem 18,1 % og 38,1 % for de øvrige eksporterende producenter fra Kina. Efter en interimsundersøgelse blev disse toldsatser opjusteret til indtil 42,3 % i henhold til Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 270/2010 af 29. marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 (3).

2.   Indledning af proceduren

| (3) | Kommissionen offentliggjorde den 2. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5 vedrørende importen til Unionen af strygebrætter med oprindelse i Kina ), som var begrænset til Since Hardware. Kommissionen offentliggjorde ved samme lejlighed indledningen af en fornyet undersøgelse, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1515/2001 (»fornyet undersøgelse i henhold til forordning (EF) nr. 1515/2001«) med henblik på for så vidt angår forordning (EF) nr. 452/2007at foretage de ændringer, som er nødvendige i lyset af rapporten fra WTO-appelorganet med titlen »Mexico - Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice« (AB-2005-6) (5) (»rapporten fra WTO-appelorganet«). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen offentliggjorde den 2. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5 vedrørende importen til Unionen af strygebrætter med oprindelse i Kina ), som var begrænset til Since Hardware. Kommissionen offentliggjorde ved samme lejlighed indledningen af en fornyet undersøgelse, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1515/2001 (»fornyet undersøgelse i henhold til forordning (EF) nr. 1515/2001«) med henblik på for så vidt angår forordning (EF) nr. 452/2007at foretage de ændringer, som er nødvendige i lyset af rapporten fra WTO-appelorganet med titlen »Mexico - Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice« (AB-2005-6) (5) (»rapporten fra WTO-appelorganet«).

| (4) | Antidumpingundersøgelsen blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 20. august 2009, af tre EU-producenter, Colombo New Scal S.p.A., Pirola S.p.A. og Vale Mill (Rochdale) Ltd. (»klagerne«), der tegner sig for en væsentlig del af den samlede EU-produktion af strygebrætter. |
| --- | --- |

(4)

Antidumpingundersøgelsen blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 20. august 2009, af tre EU-producenter, Colombo New Scal S.p.A., Pirola S.p.A. og Vale Mill (Rochdale) Ltd. (»klagerne«), der tegner sig for en væsentlig del af den samlede EU-produktion af strygebrætter.

| (5) | Det skal bemærkes, at der i lyset af rapporten fra WTO-appelorganet indledtes en ny antidumpingundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 5 overfor Since Hardware og ikke en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Det fremgår af punkt 305 og 306 i rapporten, at en eksporterende producent, som ikke viste sig at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, skal udelukkes fra anvendelsesområdet for de endelige foranstaltninger, der indføres som følge af en sådan undersøgelse, og ikke kan gøres til genstand for administrative undersøgelse og undersøgelser vedrørende ændrede omstændigheder. |
| --- | --- |

(5)

Det skal bemærkes, at der i lyset af rapporten fra WTO-appelorganet indledtes en ny antidumpingundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 5 overfor Since Hardware og ikke en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Det fremgår af punkt 305 og 306 i rapporten, at en eksporterende producent, som ikke viste sig at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, skal udelukkes fra anvendelsesområdet for de endelige foranstaltninger, der indføres som følge af en sådan undersøgelse, og ikke kan gøres til genstand for administrative undersøgelse og undersøgelser vedrørende ændrede omstændigheder.

| (6) | Since Hardware påstod, at Kommissionen ikke kunne indlede en ny antidumpingundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 5 vedrørende en enkelt virksomhed, da den dermed handler i strid med det generelle princip, som er knæsat i GATT-aftalens artikel VI, i WTO’s antidumpingaftale samt i grundforordningen, nemlig at antidumpingundersøgelser vedrører importen fra lande og ikke individuelle virksomheder. Since Hardware påstod navnlig, at Kommissionen havde overtrådt grundforordningens artikel 9, stk. 3, og artikel 11, stk. 6, ved at indlede en antidumpingundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 5 i stedet for artikel 11, stk. 3. Da WTO-reglerne ikke havde direkte virkning på Unionens retssystem, påstod Since Hardware desuden, at Kommissionen ikke tilsidesætte grundforordningens bestemmelser for at efterleve WTO’s afgørelse automatisk, hvis Rådet ikke forudgående har ændret grundforordningen. |
| --- | --- |

(6)

Since Hardware påstod, at Kommissionen ikke kunne indlede en ny antidumpingundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 5 vedrørende en enkelt virksomhed, da den dermed handler i strid med det generelle princip, som er knæsat i GATT-aftalens artikel VI, i WTO’s antidumpingaftale samt i grundforordningen, nemlig at antidumpingundersøgelser vedrører importen fra lande og ikke individuelle virksomheder. Since Hardware påstod navnlig, at Kommissionen havde overtrådt grundforordningens artikel 9, stk. 3, og artikel 11, stk. 6, ved at indlede en antidumpingundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 5 i stedet for artikel 11, stk. 3. Da WTO-reglerne ikke havde direkte virkning på Unionens retssystem, påstod Since Hardware desuden, at Kommissionen ikke tilsidesætte grundforordningens bestemmelser for at efterleve WTO’s afgørelse automatisk, hvis Rådet ikke forudgående har ændret grundforordningen.

| (7) | Det erkendes i den forbindelse, at antidumpingundersøgelser normalt indledes overfor importen fra et land og ikke fra individuelle virksomheder. Denne undersøgelse er dog en undtagelse for ovennævnte regel, hvilket skyldes følgende særlige omstændigheder. Det fremgår af punkt 216-218 i rapporten fra WTO-appelorganet, at artikel 5.8 i WTO’s antidumpingaftale forudsætter, at den undersøgende myndighed afslutter undersøgelsen vedrørende en eksportør, der ikke har en margen over bagatelgrænsen i en oprindelig undersøgelse, og af punkt 305 at eksportøren derfor skal udelukkes fra de endelige antidumpingforanstaltninger, og ikke kan gøres til genstand for administrative undersøgelser og undersøgelser vedrørende ændrede omstændigheder. WTO’s regler har ganske rigtigt ikke direkte virkning på EU’s retssystem, hvilket betyder, at foranstaltninger vedtaget af EU-institutionerne (»institutionerne«) normalt ikke kan ændres på baggrund af WTO’s aftaler. Det betyder dog ikke, at institutionerne i dette konkrete tilfælde skal tilsidesætte WTO-reglerne, navnlig rapporten fra WTO-appelorganet. Forordning (EF) nr. 1515/2001 blev specifikt vedtaget for at give institutionerne mulighed for at bringe en foranstaltning, der er truffet i henhold til grundforordningen i overensstemmelse med de kendelser, der er indeholdt i en rapport vedtaget af Tvistbilæggelsesorganet, jf. betragtning 4 i forordning (EF) nr. 1515/2001 uden forudgående ændring af grundforordningen. Forordning (EF) nr. 1515/2001 giver således institutionerne mulighed for formelt at udelukke eksportører, om hvilke det i en tidligere oprindelige undersøgelse blev konstateret, at de ikke have foretaget dumping, fra anvendelsesområdet for forordningen, som blev vedtaget ved nævnte undersøgelses udløb. Der blev således i henhold til forordning (EF) nr. 1515/2001 indledt en fornyet undersøgelse af forordning (EF) nr. 452/2007, jf. nærværende forordnings betragtning 3, andet punktum. |
| --- | --- |

(7)

Det erkendes i den forbindelse, at antidumpingundersøgelser normalt indledes overfor importen fra et land og ikke fra individuelle virksomheder. Denne undersøgelse er dog en undtagelse for ovennævnte regel, hvilket skyldes følgende særlige omstændigheder. Det fremgår af punkt 216-218 i rapporten fra WTO-appelorganet, at artikel 5.8 i WTO’s antidumpingaftale forudsætter, at den undersøgende myndighed afslutter undersøgelsen vedrørende en eksportør, der ikke har en margen over bagatelgrænsen i en oprindelig undersøgelse, og af punkt 305 at eksportøren derfor skal udelukkes fra de endelige antidumpingforanstaltninger, og ikke kan gøres til genstand for administrative undersøgelser og undersøgelser vedrørende ændrede omstændigheder. WTO’s regler har ganske rigtigt ikke direkte virkning på EU’s retssystem, hvilket betyder, at foranstaltninger vedtaget af EU-institutionerne (»institutionerne«) normalt ikke kan ændres på baggrund af WTO’s aftaler. Det betyder dog ikke, at institutionerne i dette konkrete tilfælde skal tilsidesætte WTO-reglerne, navnlig rapporten fra WTO-appelorganet. Forordning (EF) nr. 1515/2001 blev specifikt vedtaget for at give institutionerne mulighed for at bringe en foranstaltning, der er truffet i henhold til grundforordningen i overensstemmelse med de kendelser, der er indeholdt i en rapport vedtaget af Tvistbilæggelsesorganet, jf. betragtning 4 i forordning (EF) nr. 1515/2001 uden forudgående ændring af grundforordningen. Forordning (EF) nr. 1515/2001 giver således institutionerne mulighed for formelt at udelukke eksportører, om hvilke det i en tidligere oprindelige undersøgelse blev konstateret, at de ikke have foretaget dumping, fra anvendelsesområdet for forordningen, som blev vedtaget ved nævnte undersøgelses udløb. Der blev således i henhold til forordning (EF) nr. 1515/2001 indledt en fornyet undersøgelse af forordning (EF) nr. 452/2007, jf. nærværende forordnings betragtning 3, andet punktum.

| (8) | Ingen af bestemmelserne i grundforordningen udelukker desuden indledningen af en ny antidumpingundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 5 vedrørende en virksomhed. EU-lovgivningen skal derfor, så vidt muligt, fortolkes i sammenhæng med international lov, især når de pågældende bestemmelser efter hensigten skal gennemføre en international aftale, som Unionen har undertegnet. WTO-aftalen om antidumping giver på den ene side medlemmerne ret til at indføre told for at imødegå skadelige dumping, men samtidig har appelorganet i rapporten fra WTO-appelorganet fortolket aftalen således, at der ikke kan indledes en fornyet undersøgelse af virksomheder, som ikke har foretaget dumping i en oprindelig undersøgelse, og derfor skal grundforordningen fortolkes således, at Unionen kan indlede en undersøgelse på basis af grundforordningens artikel 5 i sager som den foreliggende. |
| --- | --- |

(8)

Ingen af bestemmelserne i grundforordningen udelukker desuden indledningen af en ny antidumpingundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 5 vedrørende en virksomhed. EU-lovgivningen skal derfor, så vidt muligt, fortolkes i sammenhæng med international lov, især når de pågældende bestemmelser efter hensigten skal gennemføre en international aftale, som Unionen har undertegnet. WTO-aftalen om antidumping giver på den ene side medlemmerne ret til at indføre told for at imødegå skadelige dumping, men samtidig har appelorganet i rapporten fra WTO-appelorganet fortolket aftalen således, at der ikke kan indledes en fornyet undersøgelse af virksomheder, som ikke har foretaget dumping i en oprindelig undersøgelse, og derfor skal grundforordningen fortolkes således, at Unionen kan indlede en undersøgelse på basis af grundforordningens artikel 5 i sager som den foreliggende.

| (9) | Ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2010 af 20. december 2010 (6) blev Since Hardware udelukket fra anvendelsesområdet af forordning (EF) nr. 452/2007. |
| --- | --- |

(9)

Ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2010 af 20. december 2010 (6) blev Since Hardware udelukket fra anvendelsesområdet af forordning (EF) nr. 452/2007.

| (10) | I lyset af de særlige omstændigheder i denne sag er indledningen af en antidumpingundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 5 vedrørende Since Hardware således lovlig. |
| --- | --- |

(10)

I lyset af de særlige omstændigheder i denne sag er indledningen af en antidumpingundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 5 vedrørende Since Hardware således lovlig.

3.   Berørte parter

| (11) | Kommissionen underrettede officielt Since Hardware, importører og EU-producenter, som den vidste var berørt af sagen, repræsentanterne for det pågældende land og producenter i potentielle referencelande om indledningen af undersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen underrettede officielt Since Hardware, importører og EU-producenter, som den vidste var berørt af sagen, repræsentanterne for det pågældende land og producenter i potentielle referencelande om indledningen af undersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.

| (12) | For at give Since Hardware mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis virksomheden måtte ønske det, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til den eksporterende producent. Kommissionen fremsendte ligeledes et spørgeskema til Since Hardware. Den eksporterende producent udfyldte og indsendte en anmodning om markedsøkonomisk/individuel behandling og besvarede spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(12)

For at give Since Hardware mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis virksomheden måtte ønske det, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til den eksporterende producent. Kommissionen fremsendte ligeledes et spørgeskema til Since Hardware. Den eksporterende producent udfyldte og indsendte en anmodning om markedsøkonomisk/individuel behandling og besvarede spørgeskemaet.

| (13) | På baggrund af det store antal EU-producenter, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte bidraget til skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Fem EU-producenter gav sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagning inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(13)

På baggrund af det store antal EU-producenter, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte bidraget til skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Fem EU-producenter gav sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagning inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (14) | Af de fem ovennævnte EU-producenter indgik kun de tre klagere i EU-erhvervsgrenen i den første undersøgelse. I lyset af de særlige omstændigheder i denne sag, jf. betragtning 57-60, blev det besluttet kun at sende spørgeskemaer til disse tre EU-producenter, mens de to andre EU-producenter blev anmodet om at indsende eventuelle andre bemærkninger, som kunne være nyttige for Kommissionen i arbejdet med at fastlægge, om importen af strygebrætter fremstillet af Since Hardware havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Alle tre klagende EU-producenter indsendte spørgeskemabesvarelser. De to andre EU-producenter indsendte ikke yderligere bemærkninger til undersøgelsen. |
| --- | --- |

(14)

Af de fem ovennævnte EU-producenter indgik kun de tre klagere i EU-erhvervsgrenen i den første undersøgelse. I lyset af de særlige omstændigheder i denne sag, jf. betragtning 57-60, blev det besluttet kun at sende spørgeskemaer til disse tre EU-producenter, mens de to andre EU-producenter blev anmodet om at indsende eventuelle andre bemærkninger, som kunne være nyttige for Kommissionen i arbejdet med at fastlægge, om importen af strygebrætter fremstillet af Since Hardware havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Alle tre klagende EU-producenter indsendte spørgeskemabesvarelser. De to andre EU-producenter indsendte ikke yderligere bemærkninger til undersøgelsen.

| (15) | Kommissionen sendte desuden spørgeskemaer til alle kendte producenter i potentielle referencelande og til alle importører, som den vidste var berørt af sagen, og som ikke er forretningsmæssigt forbundet med Since Hardware. Hvad angår ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen, var der oprindeligt to virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Den ene af de to virksomheder var dog ikke længere i stand til at fortsætte samarbejdet. Den anden importør var den samme virksomhed som en af de ikke-klagende EU-producenter. Virksomheden indsendte en besvarelse af spørgeskemaet for importører. Derudover samarbejdede en handelssammenslutning også i forbindelse med undersøgelsen og indsendte bemærkninger. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen sendte desuden spørgeskemaer til alle kendte producenter i potentielle referencelande og til alle importører, som den vidste var berørt af sagen, og som ikke er forretningsmæssigt forbundet med Since Hardware. Hvad angår ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen, var der oprindeligt to virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Den ene af de to virksomheder var dog ikke længere i stand til at fortsætte samarbejdet. Den anden importør var den samme virksomhed som en af de ikke-klagende EU-producenter. Virksomheden indsendte en besvarelse af spørgeskemaet for importører. Derudover samarbejdede en handelssammenslutning også i forbindelse med undersøgelsen og indsendte bemærkninger.

| (16) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe afgørelse om markedsøkonomisk behandling og for fastlæggelse af dumpingen, bidrag til skaden og Unionens interesser. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos Since Hardware i Guangzhou i Kina og hos Vale Mill (Rochdale) Ltd. i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe afgørelse om markedsøkonomisk behandling og for fastlæggelse af dumpingen, bidrag til skaden og Unionens interesser. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos Since Hardware i Guangzhou i Kina og hos Vale Mill (Rochdale) Ltd. i Det Forenede Kongerige.

| (17) | Kommissionen underrettede interesserede parter om, at det i lyset af den komplekse juridiske baggrund i den nuværende undersøgelse (jf. betragtning 3 ff.) ikke fandtes hensigtsmæssigt at indføre midlertidige foranstaltninger i denne sag, men derimod hensigtsmæssigt at fortsætte undersøgelsen. Parterne gjorde ikke indsigelser i denne henseende. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen underrettede interesserede parter om, at det i lyset af den komplekse juridiske baggrund i den nuværende undersøgelse (jf. betragtning 3 ff.) ikke fandtes hensigtsmæssigt at indføre midlertidige foranstaltninger i denne sag, men derimod hensigtsmæssigt at fortsætte undersøgelsen. Parterne gjorde ikke indsigelser i denne henseende.

| (18) | De interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at anbefale indførelsen af en endelig antidumpingtold, og de fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til parternes bemærkninger, og konklusionerne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(18)

De interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at anbefale indførelsen af en endelig antidumpingtold, og de fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til parternes bemærkninger, og konklusionerne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed.

4.   Undersøgelsesperiode

| (19) | Undersøgelsen af dumping og prisunderbud omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af importmængder fra Since Hardware af relevans for vurderingen af bidraget til skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«). På baggrund af de særlige forhold i denne sag, nemlig at en anden oprindelig undersøgelse vedrørende den samme vare og det samme tredjeland fandt sted for nogle få år siden, og da den told, der blev fastsat i nævnte undersøgelse stadig er gældende, vil der i skadesanalysen også blive refereret til undersøgelsesperioden i den tidligere undersøgelse (»UP i den første undersøgelse«). |
| --- | --- |

(19)

Undersøgelsen af dumping og prisunderbud omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af importmængder fra Since Hardware af relevans for vurderingen af bidraget til skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«). På baggrund af de særlige forhold i denne sag, nemlig at en anden oprindelig undersøgelse vedrørende den samme vare og det samme tredjeland fandt sted for nogle få år siden, og da den told, der blev fastsat i nævnte undersøgelse stadig er gældende, vil der i skadesanalysen også blive refereret til undersøgelsesperioden i den tidligere undersøgelse (»UP i den første undersøgelse«).

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (20) | Den pågældende vare er strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Kina og produceret af Since Hardware (Guanghzou) Co., Ltd. (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(20)

Den pågældende vare er strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Kina og produceret af Since Hardware (Guanghzou) Co., Ltd. (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.

| (21) | Undersøgelsen viste, at der findes forskellige typer strygebrætter, og deres væsentligste dele afhænger hovedsagelig af deres udformning og størrelse, materialer og tilbehør. Alle de forskellige typer har imidlertid samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(21)

Undersøgelsen viste, at der findes forskellige typer strygebrætter, og deres væsentligste dele afhænger hovedsagelig af deres udformning og størrelse, materialer og tilbehør. Alle de forskellige typer har imidlertid samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål.

| (22) | Den eksporterende producent påstod, at de væsentligste dele til strygebrætter ikke bør medtages i undersøgelsen, da strygebrætter og de væsentligste dele dertil (dvs. ben, bræt og strygejernsholder) ikke udgør en enkelt vare og derfor ikke kan indgå i den pågældende vare i en undersøgelse. Denne påstand blev ikke bekræftet under undersøgelsen. Det blev i den nuværende undersøgelse konstateret, at de væsentligste dele til strygebrætter bør indgå i undersøgelse, idet ben, bræt og strygejernsholder bestemmer det færdige produkts egenskaber og ikke kan have andre anvendelsesformål end at blive indarbejdet i det endelige produkt (altså strygebrættet) og udgør således ikke en særskilt vare. Dette er i tråd med en række andre undersøgelse, hvor de endelige produkter og de væsentligste dele blev betragtet som en og samme vare. Alle eksisterende typer strygebrætter og de væsentligste dele dertil betragtes derfor, som i den første undersøgelse, som en og samme vare med henblik på denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(22)

Den eksporterende producent påstod, at de væsentligste dele til strygebrætter ikke bør medtages i undersøgelsen, da strygebrætter og de væsentligste dele dertil (dvs. ben, bræt og strygejernsholder) ikke udgør en enkelt vare og derfor ikke kan indgå i den pågældende vare i en undersøgelse. Denne påstand blev ikke bekræftet under undersøgelsen. Det blev i den nuværende undersøgelse konstateret, at de væsentligste dele til strygebrætter bør indgå i undersøgelse, idet ben, bræt og strygejernsholder bestemmer det færdige produkts egenskaber og ikke kan have andre anvendelsesformål end at blive indarbejdet i det endelige produkt (altså strygebrættet) og udgør således ikke en særskilt vare. Dette er i tråd med en række andre undersøgelse, hvor de endelige produkter og de væsentligste dele blev betragtet som en og samme vare. Alle eksisterende typer strygebrætter og de væsentligste dele dertil betragtes derfor, som i den første undersøgelse, som en og samme vare med henblik på denne undersøgelse.

2.   Samme vare

| (23) | Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare og strygebrætter og de væsentligste dele dertil produceret af klagerne og de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter og solgt på EU-markedet, som i sidste ende også blev brugt som referenceland. Disse varer har samme fysiske egenskaber og anvendelsesformål og er indbyrdes udskiftelige. |
| --- | --- |

(23)

Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare og strygebrætter og de væsentligste dele dertil produceret af klagerne og de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter og solgt på EU-markedet, som i sidste ende også blev brugt som referenceland. Disse varer har samme fysiske egenskaber og anvendelsesformål og er indbyrdes udskiftelige.

| (24) | Strygebrætter og de væsentligste dele dertil produceret og solgt i Unionen anses derfor for at være identiske med den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(24)

Strygebrætter og de væsentligste dele dertil produceret og solgt i Unionen anses derfor for at være identiske med den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C.   DUMPING

1.   Markedsøkonomisk behandling

| (25) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1 til 6, for de producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:






  — | Erhvervsmæssige beslutninger bestemmes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben. I den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne |
| --- | --- | --- |

(25)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1 til 6, for de producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

—

Erhvervsmæssige beslutninger bestemmes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben. I den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne

| — | Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (»IAS«) og anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

—

Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (»IAS«) og anvendes til alle formål.

| — | der ikke er overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system; |
| --- | --- |

—

der ikke er overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system;

| — | Lovene om konkurs og ejendomsforhold skal give stabilitet og retssikkerhed. |
| --- | --- |

—

Lovene om konkurs og ejendomsforhold skal give stabilitet og retssikkerhed.

| — | Valutakursomregninger sker til markedskursen. |
| --- | --- |

—

Valutakursomregninger sker til markedskursen.

| (26) | Since Hardware anmodede i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), om markedsøkonomisk behandling og blev opfordret til at udfylde et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(26)

Since Hardware anmodede i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), om markedsøkonomisk behandling og blev opfordret til at udfylde et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling.

| (27) | Ved undersøgelsen blev det fastslået, at Since Hardware ikke opfyldte det kriterium for markedsøkonomisk behandling, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), første led (kriterium 1), for så vidt angår udgifterne til de vigtigste inputs. Ved undersøgelsen blev det desuden fastslået, at Since Hardware ikke opfyldte det kriterium for markedsøkonomisk behandling, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), andet led (kriterium 2). De vigtigste konklusioner vedrørende markedsøkonomisk behandling er anført nedenfor. |
| --- | --- |

(27)

Ved undersøgelsen blev det fastslået, at Since Hardware ikke opfyldte det kriterium for markedsøkonomisk behandling, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), første led (kriterium 1), for så vidt angår udgifterne til de vigtigste inputs. Ved undersøgelsen blev det desuden fastslået, at Since Hardware ikke opfyldte det kriterium for markedsøkonomisk behandling, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), andet led (kriterium 2). De vigtigste konklusioner vedrørende markedsøkonomisk behandling er anført nedenfor.

| (28) | Hvad angår kriterium 1, altså at erhvervsmæssige beslutninger træffes som reaktion på markedssignaler uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne, skal det bemærkes, at Since Hardware fremførte, at virksomheden var begyndt af indkøbe sine råvarer (stålprodukter) på det kinesiske hjemmemarked, og ikke importerede dem, hvilket var tilfældet i undersøgelsesperioden i den første undersøgelse. Det blev derfor undersøgt, om det kunne konkluderes, at det kinesiske hjemmemarked for de vigtigste råvarer afspejler markedsvilkårene. |
| --- | --- |

(28)

Hvad angår kriterium 1, altså at erhvervsmæssige beslutninger træffes som reaktion på markedssignaler uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne, skal det bemærkes, at Since Hardware fremførte, at virksomheden var begyndt af indkøbe sine råvarer (stålprodukter) på det kinesiske hjemmemarked, og ikke importerede dem, hvilket var tilfældet i undersøgelsesperioden i den første undersøgelse. Det blev derfor undersøgt, om det kunne konkluderes, at det kinesiske hjemmemarked for de vigtigste råvarer afspejler markedsvilkårene.

| (29) | Det blev fastslået, at efter staten UP i den første undersøgelse, dvs. efter 2005, indførte eksportrestriktioner på en række stålvarer, herunder de vigtigste råvarer til fremstilling af strygebrætter, dvs. stålplader, stålrør og stålwire. Det bemærkes, at udgifterne til disse råvarer udgør en betydelig del af de samlede udgifter til råvarer til den pågældende vare. Indførelsen af eksportafgifter gjorde incitamentet til at eksportere mindre og øgede derved mængderne på hjemmemarkedet med lavere priser til følge. I juni 2009 (ved udløbet af UP) lod den kinesiske politik for stålsektoren dog til at blive ændret igen: Eksportafgiften blev ophævet, og der indførtes en ny momsrabat på stålprodukter, som skabte mere favorable betingelser for eksport. Den nye politik, som ikke længere modvirker eksport, falder sammen med et fald i stålpriserne på andre internationale markeder og en udligning i priserne mellem det kinesiske hjemmemarked og de internationale stålpriser, dvs. en situation, hvor der ikke var risiko for øgede priser på hjemmemarkedet. Disse gentagne ændringer i eksportafgiften på stål/momsordningen blev tilsyneladende foretaget med henblik på at regulere det kinesiske hjemmemarked for stål og priserne på stål. Staten udøvede således fortsat væsentlig indflydelse på det hjemlige stålmarked, og stålpriserne i Kina på disse væsentlige råvarer fulgte således ikke frit tendenserne på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(29)

Det blev fastslået, at efter staten UP i den første undersøgelse, dvs. efter 2005, indførte eksportrestriktioner på en række stålvarer, herunder de vigtigste råvarer til fremstilling af strygebrætter, dvs. stålplader, stålrør og stålwire. Det bemærkes, at udgifterne til disse råvarer udgør en betydelig del af de samlede udgifter til råvarer til den pågældende vare. Indførelsen af eksportafgifter gjorde incitamentet til at eksportere mindre og øgede derved mængderne på hjemmemarkedet med lavere priser til følge. I juni 2009 (ved udløbet af UP) lod den kinesiske politik for stålsektoren dog til at blive ændret igen: Eksportafgiften blev ophævet, og der indførtes en ny momsrabat på stålprodukter, som skabte mere favorable betingelser for eksport. Den nye politik, som ikke længere modvirker eksport, falder sammen med et fald i stålpriserne på andre internationale markeder og en udligning i priserne mellem det kinesiske hjemmemarked og de internationale stålpriser, dvs. en situation, hvor der ikke var risiko for øgede priser på hjemmemarkedet. Disse gentagne ændringer i eksportafgiften på stål/momsordningen blev tilsyneladende foretaget med henblik på at regulere det kinesiske hjemmemarked for stål og priserne på stål. Staten udøvede således fortsat væsentlig indflydelse på det hjemlige stålmarked, og stålpriserne i Kina på disse væsentlige råvarer fulgte således ikke frit tendenserne på verdensmarkedet.

| (30) | En række undersøgelser og rapporter samt offentligt tilgængelige regnskaber fra en række stålproducenter (7) bekræfter, at den kinesiske stat aktivt støtter udviklingen i den kinesiske stålsektor. |
| --- | --- |

(30)

En række undersøgelser og rapporter samt offentligt tilgængelige regnskaber fra en række stålproducenter (7) bekræfter, at den kinesiske stat aktivt støtter udviklingen i den kinesiske stålsektor.

| (31) | Følgelig lå hjemmemarkedspriserne på stål i Kina i den første halvdel af UP langt under priserne på andre betydelige markeder, som f.eks. priserne på stål i Nordamerika og Nordeuropa (8), og disse prisforskelle kan ikke forklares ved nogen konkurrencefordel i stålproduktionen. I anden halvdel af UP faldt verdensmarkedspriserne på stål markant i Europa og Nordamerika, mens hjemmemarkedspriserne i Kina faldt i mindre grad. Forskellen mellem de kinesiske og internationale stålpriser udlignedes således praktisk talt ve udgangen af UP. De kinesiske myndigheders foranstaltninger til regulering af det kinesiske stålmarked har dog medført en situation, hvor råvarepriserne fortsat bestemmes ved statslig indgriben, hvilket har en direkte indflydelse på virksomhedernes beslutninger om indkøb af råvarer. |
| --- | --- |

(31)

Følgelig lå hjemmemarkedspriserne på stål i Kina i den første halvdel af UP langt under priserne på andre betydelige markeder, som f.eks. priserne på stål i Nordamerika og Nordeuropa (8), og disse prisforskelle kan ikke forklares ved nogen konkurrencefordel i stålproduktionen. I anden halvdel af UP faldt verdensmarkedspriserne på stål markant i Europa og Nordamerika, mens hjemmemarkedspriserne i Kina faldt i mindre grad. Forskellen mellem de kinesiske og internationale stålpriser udlignedes således praktisk talt ve udgangen af UP. De kinesiske myndigheders foranstaltninger til regulering af det kinesiske stålmarked har dog medført en situation, hvor råvarepriserne fortsat bestemmes ved statslig indgriben, hvilket har en direkte indflydelse på virksomhedernes beslutninger om indkøb af råvarer.

| (32) | Da Since Hardware i denne UP købte sine råvarer på det kinesiske hjemmemarked, drog virksomheden fordel af disse kunstigt lave og fordrejede stålpriser i UP. |
| --- | --- |

(32)

Da Since Hardware i denne UP købte sine råvarer på det kinesiske hjemmemarked, drog virksomheden fordel af disse kunstigt lave og fordrejede stålpriser i UP.

| (33) | Det konkluderedes derfor, at en stor del af Since Hardwarens inputs ikke i alt væsentligt afspejler markedsværdierne. Følgelig blev det konkluderet, at Since Hardware ikke har dokumenteret, at kriterium 1 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, og virksomheden kunne dermed ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(33)

Det konkluderedes derfor, at en stor del af Since Hardwarens inputs ikke i alt væsentligt afspejler markedsværdierne. Følgelig blev det konkluderet, at Since Hardware ikke har dokumenteret, at kriterium 1 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, og virksomheden kunne dermed ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.

| (34) | Virksomheden kunne desuden ikke bevise, at den har et klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i henhold til IAS og anvendes til alle formål, idet regnskaberne, og navnlig rapporten om kapitalkontrol, ikke indeholdt oplysninger om en vigtig transaktion, der fandt sted i UP. Revisorerne kommenterede desuden ikke denne vigtige transaktion. Der blev derudover fundet en bogføring af et betydeligt beløb, som ikke var i overensstemmelse med princippet om præsentation af årsregnskaber under IAS. Revisoren fremsatte heller ikke bemærkninger i denne henseende. Det blev således konkluderet, at virksomheder heller ikke havde kunnet bevise, at den opfylder kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(34)

Virksomheden kunne desuden ikke bevise, at den har et klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i henhold til IAS og anvendes til alle formål, idet regnskaberne, og navnlig rapporten om kapitalkontrol, ikke indeholdt oplysninger om en vigtig transaktion, der fandt sted i UP. Revisorerne kommenterede desuden ikke denne vigtige transaktion. Der blev derudover fundet en bogføring af et betydeligt beløb, som ikke var i overensstemmelse med princippet om præsentation af årsregnskaber under IAS. Revisoren fremsatte heller ikke bemærkninger i denne henseende. Det blev således konkluderet, at virksomheder heller ikke havde kunnet bevise, at den opfylder kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (35) | Since Hardware og myndighederne i det pågældende land samt EU-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte konklusioner. Since Hardware og EU-erhvervsgrenen fremsatte bemærkninger. |
| --- | --- |

(35)

Since Hardware og myndighederne i det pågældende land samt EU-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte konklusioner. Since Hardware og EU-erhvervsgrenen fremsatte bemærkninger.

| (36) | Since Hardware fremsatte følgende tre påstande vedrørende konklusionerne om markedsøkonomisk behandling. Virksomheden påstod for det første, at Kommissionen først traf sin beslutning om markedsøkonomisk behandling, da den havde anmodet og modtaget oplysninger om virksomhedens hjemmemarkedssalgs og omkostninger, hvilket skulle være i strid med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), andet led. Virksomheden var for det andet ikke uenig i udviklingen i stålpriserne som sådan, men påstod dog, at de kinesiske råvarepriser lå på linje med priserne i andre lande, og at den pris, som Since Hardware havde betalt på de kinesiske marked, lå langt over priserne på en række andre stålmarkeder i lande med markedsøkonomi i resten af verden. I den forbindelse anfægtede virksomheden også relevansen af de nordeuropæiske og nordamerikanske markedspriser på stål, som der blev sammenlignet med. Since Hardware fremførte, at priserne på andre internationale markeder, som f.eks. de tyrkiske og ukrainske eksportpriser også var tilgængelige, og at de var lavere end hjemmemarkedspriserne i Kina. For det tredje påstod Since Hardware, at en virksomhed, som er aktiv i en erhvervsgren (strygebrætter) ikke kunne nægtes markedsøkonomisk behandling som følge af en række forhold, der udelukkende vedrører en anden erhvervsgren (stål), og at Kommissionen ikke kunne udligne subsidier i leverandørindustrien ved at afslå markedsøkonomisk behandling på afsætningsmarkedet. Since Hardware påstod desuden, at det for en lille strygebræt-virksomhed var en urimelig byrde at skulle fremlægge bevis for, at den kinesiske stålindustri ikke er subsidieret. |
| --- | --- |

(36)

Since Hardware fremsatte følgende tre påstande vedrørende konklusionerne om markedsøkonomisk behandling. Virksomheden påstod for det første, at Kommissionen først traf sin beslutning om markedsøkonomisk behandling, da den havde anmodet og modtaget oplysninger om virksomhedens hjemmemarkedssalgs og omkostninger, hvilket skulle være i strid med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), andet led. Virksomheden var for det andet ikke uenig i udviklingen i stålpriserne som sådan, men påstod dog, at de kinesiske råvarepriser lå på linje med priserne i andre lande, og at den pris, som Since Hardware havde betalt på de kinesiske marked, lå langt over priserne på en række andre stålmarkeder i lande med markedsøkonomi i resten af verden. I den forbindelse anfægtede virksomheden også relevansen af de nordeuropæiske og nordamerikanske markedspriser på stål, som der blev sammenlignet med. Since Hardware fremførte, at priserne på andre internationale markeder, som f.eks. de tyrkiske og ukrainske eksportpriser også var tilgængelige, og at de var lavere end hjemmemarkedspriserne i Kina. For det tredje påstod Since Hardware, at en virksomhed, som er aktiv i en erhvervsgren (strygebrætter) ikke kunne nægtes markedsøkonomisk behandling som følge af en række forhold, der udelukkende vedrører en anden erhvervsgren (stål), og at Kommissionen ikke kunne udligne subsidier i leverandørindustrien ved at afslå markedsøkonomisk behandling på afsætningsmarkedet. Since Hardware påstod desuden, at det for en lille strygebræt-virksomhed var en urimelig byrde at skulle fremlægge bevis for, at den kinesiske stålindustri ikke er subsidieret.

| (37) | Hvad angår Since Hardwares første påstand, skal det bemærkes, at der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), træffes afgørelse om, hvorvidt Since Hardware opfylder de fem relevante kriterier, og denne afgørelse er gyldig under hele undersøgelsesforløbet. Da denne undersøgelse er begrænset til én eksporterende producent, efterprøvede Kommissionen anmodningen om markedsøkonomisk behandling og antidumping-spørgeskemaet samtidig i forbindelse med det samme kontrolbesøg hos virksomheden. Anmodningen om markedsøkonomisk behandling blev behandlet alene uafhængigt af, hvilke virkninger den måtte få for beregningen af dumpingmargenen. Der kunne nemlig ikke foretages detaljerede dumpingberegninger for Since Hardware, før der forelå en afgørelse om markedsøkonomisk behandling, idet der ikke forelå oplysninger fra et egnet land med markedsøkonomi. Dette er således ikke i strid med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(37)

Hvad angår Since Hardwares første påstand, skal det bemærkes, at der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), træffes afgørelse om, hvorvidt Since Hardware opfylder de fem relevante kriterier, og denne afgørelse er gyldig under hele undersøgelsesforløbet. Da denne undersøgelse er begrænset til én eksporterende producent, efterprøvede Kommissionen anmodningen om markedsøkonomisk behandling og antidumping-spørgeskemaet samtidig i forbindelse med det samme kontrolbesøg hos virksomheden. Anmodningen om markedsøkonomisk behandling blev behandlet alene uafhængigt af, hvilke virkninger den måtte få for beregningen af dumpingmargenen. Der kunne nemlig ikke foretages detaljerede dumpingberegninger for Since Hardware, før der forelå en afgørelse om markedsøkonomisk behandling, idet der ikke forelå oplysninger fra et egnet land med markedsøkonomi. Dette er således ikke i strid med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (38) | Vedrørende Since Hardwares anden påstand bekræfter undersøgelsen, at denne udligning mellem de kinesiske priser og de internationale markedspriser også skyldtes statslig indgriben, selv om prisforskellen mindskedes i anden halvdel af UP og praktisk taget var udlignet ved udløbet af UP. Da priserne på de internationale stålmarkeder styrtdykkede i 2009 som følge af den finansielle og økonomiske krise, ophævede staten den eksportafgift, der var blevet indført tidligere, og gav dermed mulighed for en udligning mellem de hjemlige priser og de internationale priser uden fare for en betydelig prisstigning på disse vigtige råvarer på hjemmemarkedet. Dette viser, at markedet for de råvarer, der er nødvendige til at producere den pågældende vare, fortsat også var genstand for statslig indgriben i anden halvdel af UP. |
| --- | --- |

(38)

Vedrørende Since Hardwares anden påstand bekræfter undersøgelsen, at denne udligning mellem de kinesiske priser og de internationale markedspriser også skyldtes statslig indgriben, selv om prisforskellen mindskedes i anden halvdel af UP og praktisk taget var udlignet ved udløbet af UP. Da priserne på de internationale stålmarkeder styrtdykkede i 2009 som følge af den finansielle og økonomiske krise, ophævede staten den eksportafgift, der var blevet indført tidligere, og gav dermed mulighed for en udligning mellem de hjemlige priser og de internationale priser uden fare for en betydelig prisstigning på disse vigtige råvarer på hjemmemarkedet. Dette viser, at markedet for de råvarer, der er nødvendige til at producere den pågældende vare, fortsat også var genstand for statslig indgriben i anden halvdel af UP.

| (39) | Det bemærkes, at de yderligere prisoplysninger, som Since Hardware fremkom med, understøttede konklusionerne om, at de vigtigste råvarer til fremstillingen af strygebrætter i første halvdel af UP i gennemsnit var væsentlig billigere på det kinesiske hjemmemarked end på andre betydelige markeder i verden. Der blev foretaget en sammenligning mellem stålpriserne på det kinesiske hjemmemarked og hjemmemarkedspriserne på andre markeder, som kan sammenlignes med det kinesiske marked, hvad angår størrelsen (EU, USA og Canada), da der på disse markeder er et stort forbrug af stål og en række aktive producenter. Andre markeder, som blev foreslået af Since Hardware, såsom Tyrkiet og Ukraine (hjemmemarked og eksportmarked) blev ikke fundet repræsentative, hvad angår størrelsen og/eller antallet af producenter af disse særlige råvarer, og kunne dermed ikke sammenlignes med det kinesiske hjemmemarked. |
| --- | --- |

(39)

Det bemærkes, at de yderligere prisoplysninger, som Since Hardware fremkom med, understøttede konklusionerne om, at de vigtigste råvarer til fremstillingen af strygebrætter i første halvdel af UP i gennemsnit var væsentlig billigere på det kinesiske hjemmemarked end på andre betydelige markeder i verden. Der blev foretaget en sammenligning mellem stålpriserne på det kinesiske hjemmemarked og hjemmemarkedspriserne på andre markeder, som kan sammenlignes med det kinesiske marked, hvad angår størrelsen (EU, USA og Canada), da der på disse markeder er et stort forbrug af stål og en række aktive producenter. Andre markeder, som blev foreslået af Since Hardware, såsom Tyrkiet og Ukraine (hjemmemarked og eksportmarked) blev ikke fundet repræsentative, hvad angår størrelsen og/eller antallet af producenter af disse særlige råvarer, og kunne dermed ikke sammenlignes med det kinesiske hjemmemarked.

| (40) | Det skal desuden erindres, at den virksomhed, der anmoder om markedsøkonomisk behandling iflg. grundforordningen har bevisbyrden og altså skal bevise, at den opfylder de relevante kriterier. Da Kommissionen konstaterede en række elementer, der peger i retning af, at udgifterne til de vigtigste input ikke afspejler markedsværdierne, skal virksomheden fremlægge oplysninger, der kan afvise dette. |
| --- | --- |

(40)

Det skal desuden erindres, at den virksomhed, der anmoder om markedsøkonomisk behandling iflg. grundforordningen har bevisbyrden og altså skal bevise, at den opfylder de relevante kriterier. Da Kommissionen konstaterede en række elementer, der peger i retning af, at udgifterne til de vigtigste input ikke afspejler markedsværdierne, skal virksomheden fremlægge oplysninger, der kan afvise dette.

| (41) | Desuden gives der i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), udtrykkeligt mulighed for at undersøge, om virksomheders beslutninger vedrørende bl.a. inputs træffes som reaktion på markedssignaler, der afspejler udbuds- og efterspørgselsforholdene, og uden nogen omfattende statslig indgriben, og om udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt afspejler markedsværdierne. Hvis en virksomhed ikke opfylder ovennævnte betingelser, kan Kommissionen afslå markedsøkonomisk behandling. Det skal også bemærkes, at Since Hardware importerede sine råvarer i den første undersøgelse, men senere besluttede at købe råvarerne på det kinesiske hjemmemarked på grund af de lavere priser på det kinesiske marked. |
| --- | --- |

(41)

Desuden gives der i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), udtrykkeligt mulighed for at undersøge, om virksomheders beslutninger vedrørende bl.a. inputs træffes som reaktion på markedssignaler, der afspejler udbuds- og efterspørgselsforholdene, og uden nogen omfattende statslig indgriben, og om udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt afspejler markedsværdierne. Hvis en virksomhed ikke opfylder ovennævnte betingelser, kan Kommissionen afslå markedsøkonomisk behandling. Det skal også bemærkes, at Since Hardware importerede sine råvarer i den første undersøgelse, men senere besluttede at købe råvarerne på det kinesiske hjemmemarked på grund af de lavere priser på det kinesiske marked.

| (42) | Hvad angår de konstaterede regnskabsspørgsmål, påstod Since Hardware, at de ikke vedrørte Since Hardwares regnskaber og i øvrigt ikke betød, at virksomheden ikke opfylder de internationale regnskabsstandarder. Since Hardware påstod desuden, at den pågældende regnskabsfejl var uden betydning. |
| --- | --- |

(42)

Hvad angår de konstaterede regnskabsspørgsmål, påstod Since Hardware, at de ikke vedrørte Since Hardwares regnskaber og i øvrigt ikke betød, at virksomheden ikke opfylder de internationale regnskabsstandarder. Since Hardware påstod desuden, at den pågældende regnskabsfejl var uden betydning.

| (43) | Selv om kinesiske virksomheder i henhold til lokal lovgivning eventuelt ikke skal følge visse regnskabsstandarder, har dette ingen indflydelse på, om deres regnskaber skal gennemgås i henhold til disse standarder i forbindelse med en beslutning om markedsøkonomisk behandling. Præsentation af regnskaber er et grundlæggende IAS-princip, og det er virksomhedens opgave at bevise, at eventuelle brud på disse standarder ikke udgør et brud på det andet kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Dette er ikke sket hverken for den pågældende transaktion eller den fejlagtige bogføring. Sidstnævnte kan under ingen omstændigheder betragtes som ubetydelig, da der er tale om en væsentlig procentdel af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(43)

Selv om kinesiske virksomheder i henhold til lokal lovgivning eventuelt ikke skal følge visse regnskabsstandarder, har dette ingen indflydelse på, om deres regnskaber skal gennemgås i henhold til disse standarder i forbindelse med en beslutning om markedsøkonomisk behandling. Præsentation af regnskaber er et grundlæggende IAS-princip, og det er virksomhedens opgave at bevise, at eventuelle brud på disse standarder ikke udgør et brud på det andet kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Dette er ikke sket hverken for den pågældende transaktion eller den fejlagtige bogføring. Sidstnævnte kan under ingen omstændigheder betragtes som ubetydelig, da der er tale om en væsentlig procentdel af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (44) | Det konkluderes, at ingen af Since Hardwares argumenter førte til en anden vurdering af konklusionerne. På grundlag af ovenstående bekræftes resultaterne samt den konklusion, at Since Hardware ikke bør indrømmes markedsøkonomisk behandling. Det konkluderes således endeligt, at Since Hardware ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(44)

Det konkluderes, at ingen af Since Hardwares argumenter førte til en anden vurdering af konklusionerne. På grundlag af ovenstående bekræftes resultaterne samt den konklusion, at Since Hardware ikke bør indrømmes markedsøkonomisk behandling. Det konkluderes således endeligt, at Since Hardware ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.

2.   Individuel behandling

| (45) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, indføres der om nødvendigt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterier for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:






  — | Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste. |
| --- | --- | --- |

(45)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, indføres der om nødvendigt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterier for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:

—

Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.

| — | Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit. |
| --- | --- |

—

Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.

| — | Størstedelen af aktierne tilhører private; Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben. |
| --- | --- |

—

Størstedelen af aktierne tilhører private; Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.

| — | Valutaomregninger foretages til markedskursen. |
| --- | --- |

—

Valutaomregninger foretages til markedskursen.

| — | Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører. |
| --- | --- |

—

Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.

| (46) | Ud over den markedsøkonomiske behandling anmodede Since Hardware også om individuel behandling for det tilfælde, at virksomheden ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(46)

Ud over den markedsøkonomiske behandling anmodede Since Hardware også om individuel behandling for det tilfælde, at virksomheden ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (47) | Undersøgelsen viste, at Since Hardware opfyldte alle ovennævnte kriterier, og det konkluderes, at Since Hardware bør indrømmes individuel behandling. |
| --- | --- |

(47)

Undersøgelsen viste, at Since Hardware opfyldte alle ovennævnte kriterier, og det konkluderes, at Since Hardware bør indrømmes individuel behandling.

3.   Normal værdi

| (48) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og — i det omfang, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling — lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (referenceland). |
| --- | --- |

(48)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og — i det omfang, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling — lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (referenceland).

| (49) | I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte Amerikas Forenede Stater (»USA«) som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, men ingen producenter fra USA samarbejdede i undersøgelsen. Derefter henvendte Kommissionen sig til tyrkiske og ukrainske virksomheder, men disse ønskede heller ikke at samarbejde. |
| --- | --- |

(49)

I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte Amerikas Forenede Stater (»USA«) som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, men ingen producenter fra USA samarbejdede i undersøgelsen. Derefter henvendte Kommissionen sig til tyrkiske og ukrainske virksomheder, men disse ønskede heller ikke at samarbejde.

| (50) | Da ingen producenter fra tredjelande samarbejdede, henvendte Kommissionen sig på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), til EU-producenterne, og en af dem samarbejdede. |
| --- | --- |

(50)

Da ingen producenter fra tredjelande samarbejdede, henvendte Kommissionen sig på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), til EU-producenterne, og en af dem samarbejdede.

| (51) | Since Hardware indsendte ingen kommentarer til anvendelsen af de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde afgivet med henblik på at fastsætte den normale værdi. Den normale værdi blev således fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), på grundlag af efterprøvede oplysninger fra den samarbejdsvillige EU-producent. |
| --- | --- |

(51)

Since Hardware indsendte ingen kommentarer til anvendelsen af de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde afgivet med henblik på at fastsætte den normale værdi. Den normale værdi blev således fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), på grundlag af efterprøvede oplysninger fra den samarbejdsvillige EU-producent.

| (52) | EU-producentens hjemmemarkedssalg af samme vare blev anset for at være repræsentativt udtrykt i mængde sammenlignet med den pågældende vare eksporteret til EU af Since Hardware. |
| --- | --- |

(52)

EU-producentens hjemmemarkedssalg af samme vare blev anset for at være repræsentativt udtrykt i mængde sammenlignet med den pågældende vare eksporteret til EU af Since Hardware.

| (53) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Since Hardware fastsat ud fra de efterprøvede oplysninger, som den eneste samarbejdsvillige EU-producent indsendte, dvs. på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales på EU-markedet for sammenlignelige varetyper, da salget blev anset for at have fundet sted i normal handel, eller på grundlag af den beregnede normale værdi, når der ikke er konstateret noget hjemmemarkedssalg i normal handel for sammenlignelige varetyper, dvs. ud fra omkostningerne ved fremstilling af strygebrætter, der er produceret af EU-producenten, plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (i det følgende benævnt »SG&A-omkostninger«) og til fortjeneste. Den anvendte fortjenstmargen er i tråd med den, der blev anvendt i den første undersøgelse. |
| --- | --- |

(53)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Since Hardware fastsat ud fra de efterprøvede oplysninger, som den eneste samarbejdsvillige EU-producent indsendte, dvs. på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales på EU-markedet for sammenlignelige varetyper, da salget blev anset for at have fundet sted i normal handel, eller på grundlag af den beregnede normale værdi, når der ikke er konstateret noget hjemmemarkedssalg i normal handel for sammenlignelige varetyper, dvs. ud fra omkostningerne ved fremstilling af strygebrætter, der er produceret af EU-producenten, plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (i det følgende benævnt »SG&A-omkostninger«) og til fortjeneste. Den anvendte fortjenstmargen er i tråd med den, der blev anvendt i den første undersøgelse.

4.   Eksportpris

| (54) | Den pågældende vare blev i alle tilfælde solgt direkte til eksport til uafhængige kunder i Unionen, og derfor blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, nemlig på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(54)

Den pågældende vare blev i alle tilfælde solgt direkte til eksport til uafhængige kunder i Unionen, og derfor blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, nemlig på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til Unionen.

5.   Sammenligning

| (55) | Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der hævdedes og påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. På dette grundlag blev der foretaget justeringer for transportudgifter, omkostninger til forsikring og håndtering, kreditomkostninger og indirekte skatter, når dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(55)

Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der hævdedes og påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. På dette grundlag blev der foretaget justeringer for transportudgifter, omkostninger til forsikring og håndtering, kreditomkostninger og indirekte skatter, når dette var relevant og berettiget.

6.   Dumpingmargen

| (56) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik af sammenligningen, at der fandt dumping sted. |
| --- | --- |

(56)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik af sammenligningen, at der fandt dumping sted.

| (57) | Det blev konstateret, at Since Hardware dumpingmargen udtrykt i procent af nettoprisen, frit Unionens grænse, var på 51,7 %. |
| --- | --- |

(57)

Det blev konstateret, at Since Hardware dumpingmargen udtrykt i procent af nettoprisen, frit Unionens grænse, var på 51,7 %.

D.   SKADE

1.   Generelt

1.1.   Særlige forhold ved denne undersøgelse

| (58) | Undersøgelsen af den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, baseres normalt på den samlede dumpingimport fra et eller flere eksportlande, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2. |
| --- | --- |

(58)

Undersøgelsen af den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, baseres normalt på den samlede dumpingimport fra et eller flere eksportlande, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2.

| (59) | I dette tilfælde blev der dog allerede foretaget en fuldstændig skadesanalyse for så vidt angår den samlede import af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Kina som led i den første undersøgelse. I den undersøgelse konstaterede Kommissionen, at dumpingimporten af strygebrætter med oprindelige i bl.a. Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. Disse konklusioner blev nået i henhold til bestemmelser i grundforordningens artikel 3 og var baseret på en analyse af virkningerne af den samlede dumpingimport med oprindelse i Kina og Ukraine, med undtagelse dog af importen af strygebrætter produceret af Since Hardware, som iflg. undersøgelsen ikke havde solgt til dumpingpriser. |
| --- | --- |

(59)

I dette tilfælde blev der dog allerede foretaget en fuldstændig skadesanalyse for så vidt angår den samlede import af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Kina som led i den første undersøgelse. I den undersøgelse konstaterede Kommissionen, at dumpingimporten af strygebrætter med oprindelige i bl.a. Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. Disse konklusioner blev nået i henhold til bestemmelser i grundforordningens artikel 3 og var baseret på en analyse af virkningerne af den samlede dumpingimport med oprindelse i Kina og Ukraine, med undtagelse dog af importen af strygebrætter produceret af Since Hardware, som iflg. undersøgelsen ikke havde solgt til dumpingpriser.

| (60) | Importen fra de to lande i UP blev efterfølgende pålagt en antidumpingtold (kun Since Hardware blev pålagt en nultold). Da EU-erhvervsgrenen allerede var beskyttet mod de skadelige virkninger af denne import i UP, var det ikke muligt at gennemføre en normal skadesanalyse. Der blev derfor anvendt en særlig tilgang, som er tilpasset de særlige forhold i denne undersøgelse, hvor institutionerne fokuserede på særlige skadesindikatorer. De oplysninger, EU-erhvervsgrenen blev anmodet om at fremlægge, vedrørte især spørgsmålet om, hvorvidt Since Hardware havde underbudt EU-erhvervsgrenens priser, og prisernes rentabilitetsniveau. EU-erhvervsgrenen blev desuden anmodet om at fremlægge alle andre oplysninger, der kunne antyde, at Since Hardwares eksport til Unionen havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(60)

Importen fra de to lande i UP blev efterfølgende pålagt en antidumpingtold (kun Since Hardware blev pålagt en nultold). Da EU-erhvervsgrenen allerede var beskyttet mod de skadelige virkninger af denne import i UP, var det ikke muligt at gennemføre en normal skadesanalyse. Der blev derfor anvendt en særlig tilgang, som er tilpasset de særlige forhold i denne undersøgelse, hvor institutionerne fokuserede på særlige skadesindikatorer. De oplysninger, EU-erhvervsgrenen blev anmodet om at fremlægge, vedrørte især spørgsmålet om, hvorvidt Since Hardware havde underbudt EU-erhvervsgrenens priser, og prisernes rentabilitetsniveau. EU-erhvervsgrenen blev desuden anmodet om at fremlægge alle andre oplysninger, der kunne antyde, at Since Hardwares eksport til Unionen havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade.

| (61) | I den forbindelse undersøgte Kommissionen i) udviklingen i dumpingimporten af strygebrætter produceret af Since Hardware; ii) om importen var foretaget til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser, og rentabiliteten af EU-erhvervsgrenens priser; og iii) andre oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, der antydede, at Since Hardwares eksport til Unionen havde forvoldt erhvervsgrenen skade, f.eks. vedrørende EU-erhvervsgrenens tab af kunder og ordrer til Since Hardware og rentabiliteten af EU-erhvervsgrenens EU-salg i UP. |
| --- | --- |

(61)

I den forbindelse undersøgte Kommissionen i) udviklingen i dumpingimporten af strygebrætter produceret af Since Hardware; ii) om importen var foretaget til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser, og rentabiliteten af EU-erhvervsgrenens priser; og iii) andre oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, der antydede, at Since Hardwares eksport til Unionen havde forvoldt erhvervsgrenen skade, f.eks. vedrørende EU-erhvervsgrenens tab af kunder og ordrer til Since Hardware og rentabiliteten af EU-erhvervsgrenens EU-salg i UP.

1.2.   Definition af EU-erhvervsgrenen

| (62) | Klagen blev indgivet af tre EU-producenter, der tegner sig for en væsentlig del af den samlede EU-produktion af strygebrætter, dvs. i dette tilfælde ca. 40 % af den anslåede EU-produktion. Ingen af de andre EU-producenter modsatte sig indledningen af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(62)

Klagen blev indgivet af tre EU-producenter, der tegner sig for en væsentlig del af den samlede EU-produktion af strygebrætter, dvs. i dette tilfælde ca. 40 % af den anslåede EU-produktion. Ingen af de andre EU-producenter modsatte sig indledningen af denne undersøgelse.

| (63) | Kun tre af de fem producenter, der besvarede stikprøvespørgsmålene jf. betragtning 14, indgik i EU-erhvervsgrenen i den oprindelige undersøgelse. Som det fremgår af det ovenstående blev der på grund af de særlige forhold ved denne sag kun sendt spørgeskemaer til de tre udvalgte EU-producenter, der også indgik i EU-erhvervsgrenen i den første undersøgelse. |
| --- | --- |

(63)

Kun tre af de fem producenter, der besvarede stikprøvespørgsmålene jf. betragtning 14, indgik i EU-erhvervsgrenen i den oprindelige undersøgelse. Som det fremgår af det ovenstående blev der på grund af de særlige forhold ved denne sag kun sendt spørgeskemaer til de tre udvalgte EU-producenter, der også indgik i EU-erhvervsgrenen i den første undersøgelse.

1.3.   EU-forbrug

| (64) | På grundlag af oplysninger fra EU-erhvervsgrenen fremgår det, at forbruget af strygebrætter i Unionen generelt har været stabilt siden offentliggørelsen af forordning (EF) nr. 452/2007 med kun en let stigning i andelen, da befolkningen i Unionen steg som følge af den seneste udvidelse af Unionen i 2007. Det anslåede EU-forbrug udgjorde således mellem 8,5 og 9 mio. enheder i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(64)

På grundlag af oplysninger fra EU-erhvervsgrenen fremgår det, at forbruget af strygebrætter i Unionen generelt har været stabilt siden offentliggørelsen af forordning (EF) nr. 452/2007 med kun en let stigning i andelen, da befolkningen i Unionen steg som følge af den seneste udvidelse af Unionen i 2007. Det anslåede EU-forbrug udgjorde således mellem 8,5 og 9 mio. enheder i den betragtede periode.

1.4.   EU-produktion

| (65) | Der er strygebrætproducenter i mange medlemsstater, f.eks. Belgien, Tjekkiet, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Nederlandene, Spanien og Det Forenede Kongerige. Den samlede årlige EU-produktion af strygebrætter kan anslås til over 5 mio. enheder. |
| --- | --- |

(65)

Der er strygebrætproducenter i mange medlemsstater, f.eks. Belgien, Tjekkiet, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Nederlandene, Spanien og Det Forenede Kongerige. Den samlede årlige EU-produktion af strygebrætter kan anslås til over 5 mio. enheder.

2.   Import fra Since Hardware

2.1.   Importens niveau

| (66) | Undersøgelsen viste, jf. betragtning 25–57, at importen fra Since Hardware blev dumpet på EU-markedet. |
| --- | --- |

(66)

Undersøgelsen viste, jf. betragtning 25–57, at importen fra Since Hardware blev dumpet på EU-markedet.

2.2.   Mængde af dumpingimport

| (67) | I den betragtede periode øgedes Since Hardware eksport til Unionen markant med 64 % (9). Importen fra andre kinesiske og ukrainske producenter faldt derimod efter indførelsen af den midlertidige told i 2006 (fortrolige data baseret på medlemsstaternes indberetninger i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6):

  Mængden af importerede strygebrætter produceret af Since Hardware











  Indeks af fortrolighedshensyn | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 119 | 176 | 164 |
| Kina (ekskl. Since Hardware) og Ukraine | 100 | 94 | 87 | 83 |

(67)

I den betragtede periode øgedes Since Hardware eksport til Unionen markant med 64 % (9). Importen fra andre kinesiske og ukrainske producenter faldt derimod efter indførelsen af den midlertidige told i 2006 (fortrolige data baseret på medlemsstaternes indberetninger i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6):

Mængden af importerede strygebrætter produceret af Since Hardware

Indeks af fortrolighedshensyn

2006

2007

2008

UP

Since Hardware

100

119

176

164

Kina (ekskl. Since Hardware) og Ukraine

100

94

87

83

2.3.   Dumpingimportens markedsandel

| (68) | Da EU-forbruget generelt var stabilt i den betragtede periode med undtagelse af den lille stigning mellem 2006 og 2007, jf. betragtning 64, udviklede Since Hardwares markedsandel sig i tråd med importmængden, jf. ovenfor. Det skal bemærkes, at Since Hardwares andel på EU-markedet i 2006 udgjorde ca. en femtedel af de øvrige kinesiske og ukrainske producenters samlede markedsandel, hvorimod Since Hardwares markedsandel i UP udgjorde næsten halvdelen af de øvrige kinesiske og ukrainske producenters samlede markedsandel. Både den markante stigning i importmængden fra Since Hardware og i virksomhedens markedsandel kan forklares ved, at virksomheden var den eneste kinesiske producent, der var pålagt en nultold, og derfor forbedredes virksomhedens markedsmuligheder efter indførelsen af den midlertidige told i 2006. Dette bekræftes endvidere af den markante, positive udvikling i deres importmængder i forhold til den forværrede tendens i importmængderne fra de øvrige kinesiske og ukrainske producenter. Hvad angår den betragtede periode, ses følgende modsatrettede udviklinger i markedsandele:

  Markedsandel for importerede strygebrætter produceret af Since Hardware











  Indeks af fortrolighedshensyn | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 113 | 166 | 155 |
| Kina (ekskl. Since Hardware) og Ukraine | 100 | 89 | 82 | 79 |

(68)

Da EU-forbruget generelt var stabilt i den betragtede periode med undtagelse af den lille stigning mellem 2006 og 2007, jf. betragtning 64, udviklede Since Hardwares markedsandel sig i tråd med importmængden, jf. ovenfor. Det skal bemærkes, at Since Hardwares andel på EU-markedet i 2006 udgjorde ca. en femtedel af de øvrige kinesiske og ukrainske producenters samlede markedsandel, hvorimod Since Hardwares markedsandel i UP udgjorde næsten halvdelen af de øvrige kinesiske og ukrainske producenters samlede markedsandel. Både den markante stigning i importmængden fra Since Hardware og i virksomhedens markedsandel kan forklares ved, at virksomheden var den eneste kinesiske producent, der var pålagt en nultold, og derfor forbedredes virksomhedens markedsmuligheder efter indførelsen af den midlertidige told i 2006. Dette bekræftes endvidere af den markante, positive udvikling i deres importmængder i forhold til den forværrede tendens i importmængderne fra de øvrige kinesiske og ukrainske producenter. Hvad angår den betragtede periode, ses følgende modsatrettede udviklinger i markedsandele:

Markedsandel for importerede strygebrætter produceret af Since Hardware

Indeks af fortrolighedshensyn

2006

2007

2008

UP

Since Hardware

100

113

166

155

Kina (ekskl. Since Hardware) og Ukraine

100

89

82

79

| (69) | Det fremgår tydeligt af ovenstående tabeller, at Since Hardware havde en væsentlig stigning i importmængden og markedsandelen (10). |
| --- | --- |

(69)

Det fremgår tydeligt af ovenstående tabeller, at Since Hardware havde en væsentlig stigning i importmængden og markedsandelen (10).

| (70) | Derudover påstod EU-erhvervsgrenen, at den havde miste mange kundeordrer til Since Hardware i de senere år. Der er ganske rigtigt tydelige tegn på, at visse af EU-erhvervsgrenens store kunder har skiftet leverandør og nu overvejende køber varer fra Since Hardware og mindre fra EU-erhvervsgrenen end tidligere. |
| --- | --- |

(70)

Derudover påstod EU-erhvervsgrenen, at den havde miste mange kundeordrer til Since Hardware i de senere år. Der er ganske rigtigt tydelige tegn på, at visse af EU-erhvervsgrenens store kunder har skiftet leverandør og nu overvejende køber varer fra Since Hardware og mindre fra EU-erhvervsgrenen end tidligere.

| (71) | Eksempelvis fremgår det af data, som Kommissionen indhentede i den første undersøgelse, at en EU-producent solgte et betydeligt antal strygebrætter til en EU-kunde i UP i den oprindelige undersøgelse (2005), mens den nuværende undersøgelse viste, at den pågældende producent solgte betydeligt færre strygebrætter (mellem 10 og 30 % af den pågældende mængde) til den samme kunder i den nuværende UP. Til sammenligning solgte Since Hardware et lille antal strygebrætter til denne EU-kunde i den første UP, men solgte langt flere (mellem 300 og 500 % af den pågældende mængde) til samme kunde i UP i den nuværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(71)

Eksempelvis fremgår det af data, som Kommissionen indhentede i den første undersøgelse, at en EU-producent solgte et betydeligt antal strygebrætter til en EU-kunde i UP i den oprindelige undersøgelse (2005), mens den nuværende undersøgelse viste, at den pågældende producent solgte betydeligt færre strygebrætter (mellem 10 og 30 % af den pågældende mængde) til den samme kunder i den nuværende UP. Til sammenligning solgte Since Hardware et lille antal strygebrætter til denne EU-kunde i den første UP, men solgte langt flere (mellem 300 og 500 % af den pågældende mængde) til samme kunde i UP i den nuværende undersøgelse.

| (72) | De data, som Kommissionen indhentede i den første undersøgelse, viser desuden, at en EU-producents salg til en anden EU-kunde i UP i den første undersøgelse faldt markant (mellem 30 og 50 %) i den nuværende UP. Til sammenligning solgte Since Hardware intet til denne kunde i den første UP, men solgte en væsentlig mængde i den nuværende UP. Denne mængde er på mellem 60 og 80 % af den mængde, som udgjorde faldet i EU-producentens salg til den pågældende kunde mellem UP i den første undersøgelse og den nuværende UP. |
| --- | --- |

(72)

De data, som Kommissionen indhentede i den første undersøgelse, viser desuden, at en EU-producents salg til en anden EU-kunde i UP i den første undersøgelse faldt markant (mellem 30 og 50 %) i den nuværende UP. Til sammenligning solgte Since Hardware intet til denne kunde i den første UP, men solgte en væsentlig mængde i den nuværende UP. Denne mængde er på mellem 60 og 80 % af den mængde, som udgjorde faldet i EU-producentens salg til den pågældende kunde mellem UP i den første undersøgelse og den nuværende UP.

2.4.   Underbud

| (73) | Med henblik på en analyse af prisunderbuddet blev Since Hardwares importpriser sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af et vejet gennemsnit for sammenlignelige varetyper i UP. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importpriser, Unionens grænse plus eventuelle toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter. |
| --- | --- |

(73)

Med henblik på en analyse af prisunderbuddet blev Since Hardwares importpriser sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af et vejet gennemsnit for sammenlignelige varetyper i UP. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importpriser, Unionens grænse plus eventuelle toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter.

| (74) | Den gennemsnitlige underbudsmargen, der blev konstateret for Since Hardware, er på 16,1 %, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(74)

Den gennemsnitlige underbudsmargen, der blev konstateret for Since Hardware, er på 16,1 %, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser.

| (75) | Det skal bemærkes, at EU-erhvervsgrenen generelt led tab på sine priser i UP. |
| --- | --- |

(75)

Det skal bemærkes, at EU-erhvervsgrenen generelt led tab på sine priser i UP.

3.   Konklusion om skade

| (76) | Ovenstående kendsgerninger viser, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade som følge af dumpingimporterede varer solgt af Since Hardware på EU-markedet, som ellers ville være blevet leveret af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(76)

Ovenstående kendsgerninger viser, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade som følge af dumpingimporterede varer solgt af Since Hardware på EU-markedet, som ellers ville være blevet leveret af EU-erhvervsgrenen.

E.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (77) | Since Hardware solgte, jf. ovenfor, i UP ofte sine varer til stærkt dumpede priser, som markant underbød EU-erhvervsgrenens priser. Det lykkedes således virksomheden at sælge endnu større mængder i UP end i f.eks. 2005 eller 2006. Since Hardware forvoldte således den skade, der er konstateret ovenfor. |
| --- | --- |

(77)

Since Hardware solgte, jf. ovenfor, i UP ofte sine varer til stærkt dumpede priser, som markant underbød EU-erhvervsgrenens priser. Det lykkedes således virksomheden at sælge endnu større mængder i UP end i f.eks. 2005 eller 2006. Since Hardware forvoldte således den skade, der er konstateret ovenfor.

| (78) | En importør anførte, at valutakursen mellem euro og dollar var årsagen til den markante tilstedeværelse af Since Hardwares strygebrætter på EU-markedet, og ikke dumpingpraksis. Hvis dette var sandt, ville al import faktureret i dollar have været fordelagtig i konkurrence med varer faktureret i euro. Tværtimod faldt importen fra andre kinesiske og ukrainske producenter, jf. betragtning 67 og 68, konstant mellem 2006 og UP, dvs. i den periode, hvor der var store udsving i valutakursen mellem euro og dollar, i modsætning til stigningen i importen fra Since Hardware i samme periode. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(78)

En importør anførte, at valutakursen mellem euro og dollar var årsagen til den markante tilstedeværelse af Since Hardwares strygebrætter på EU-markedet, og ikke dumpingpraksis. Hvis dette var sandt, ville al import faktureret i dollar have været fordelagtig i konkurrence med varer faktureret i euro. Tværtimod faldt importen fra andre kinesiske og ukrainske producenter, jf. betragtning 67 og 68, konstant mellem 2006 og UP, dvs. i den periode, hvor der var store udsving i valutakursen mellem euro og dollar, i modsætning til stigningen i importen fra Since Hardware i samme periode. Denne påstand blev derfor afvist.

| (79) | Der blev ikke modtaget andre bemærkninger. Det konkluderes derfor, at ingen faktorer tilsyneladende kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Since Hardware og dennes bidrag til den skade, der blev konstateret ovenfor. |
| --- | --- |

(79)

Der blev ikke modtaget andre bemærkninger. Det konkluderes derfor, at ingen faktorer tilsyneladende kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Since Hardware og dennes bidrag til den skade, der blev konstateret ovenfor.

F.   UNIONENS INTERESSER

| (80) | En erhvervssammenslutning samarbejdede, jf. betragtning 15, også i forbindelse med undersøgelsen. De samarbejdsvillige EU-producenter og importører blev desuden også anmodet om at fremsætte bemærkninger til, om indførelsen af en eventuel antidumpingtold på Since Hardwares varer efter deres opfattelse ville ændre konklusionen vedrørende Unionens interesser, jf. betragtning 51-62 i forordning (EF) nr. 452/2007. |
| --- | --- |

(80)

En erhvervssammenslutning samarbejdede, jf. betragtning 15, også i forbindelse med undersøgelsen. De samarbejdsvillige EU-producenter og importører blev desuden også anmodet om at fremsætte bemærkninger til, om indførelsen af en eventuel antidumpingtold på Since Hardwares varer efter deres opfattelse ville ændre konklusionen vedrørende Unionens interesser, jf. betragtning 51-62 i forordning (EF) nr. 452/2007.

| (81) | EU-producenterne mente ikke, at indførelsen af en eventuel antidumpingtold på Since Hardwares varer ville ændre konklusionerne vedrørende Unionens interesser i forordning (EF) nr. 452/2007. |
| --- | --- |

(81)

EU-producenterne mente ikke, at indførelsen af en eventuel antidumpingtold på Since Hardwares varer ville ændre konklusionerne vedrørende Unionens interesser i forordning (EF) nr. 452/2007.

| (82) | Den samarbejdsvillige erhvervssammenslutning anførte, at en antidumpingtold på Since Hardwares varer normalt ville have en negativ virkning på importørernes og detailhandlernes eller distributørernes rentabilitet. Erhvervssammenslutningen anførte dog også, at medlemmerne – herunder store detailforretninger – bekræftede, at prisstigninger på den pågældende vare såsom prisstigninger som følge af antidumpingforanstaltninger kan overføres uden væsentlige virkninger for forbrugernes opfattelse. Der blev derfor ikke fremlagt konkrete oplysninger, der kunne ændre konklusionerne om Unionens interesse, jf. de to ovennævnte forordninger. |
| --- | --- |

(82)

Den samarbejdsvillige erhvervssammenslutning anførte, at en antidumpingtold på Since Hardwares varer normalt ville have en negativ virkning på importørernes og detailhandlernes eller distributørernes rentabilitet. Erhvervssammenslutningen anførte dog også, at medlemmerne – herunder store detailforretninger – bekræftede, at prisstigninger på den pågældende vare såsom prisstigninger som følge af antidumpingforanstaltninger kan overføres uden væsentlige virkninger for forbrugernes opfattelse. Der blev derfor ikke fremlagt konkrete oplysninger, der kunne ændre konklusionerne om Unionens interesse, jf. de to ovennævnte forordninger.

| (83) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at indførelsen af en antidumpingtold på Since Hardwares varer i alt væsentlig ikke vil ændre konklusionerne vedrørende Unionens interesser i betragtning 51-62 i forordning (EF) nr. 452/2007. Der blev ikke fremlagt begrundelser for, hvorfor denne analyse ikke skulle finde tilsvarende anvendelse på indførelsen af en antidumpingtold på Since Hardware. |
| --- | --- |

(83)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at indførelsen af en antidumpingtold på Since Hardwares varer i alt væsentlig ikke vil ændre konklusionerne vedrørende Unionens interesser i betragtning 51-62 i forordning (EF) nr. 452/2007. Der blev ikke fremlagt begrundelser for, hvorfor denne analyse ikke skulle finde tilsvarende anvendelse på indførelsen af en antidumpingtold på Since Hardware.

G.   BEMÆRKNINGER MODTAGET FRA INTERESSEDE PARTER EFTER FREMLÆGGELSEN AF RESULTATERNE

| (84) | Både EU-erhvervsgrenen og Since Hardware fremsatte skriftlige og mundtlige bemærkninger til den endelige fremlæggelse af undersøgelsesresultaterne. EU-erhvervsgrenen var enig i de fremlagte undersøgelsesresultater. Since Hardwares bemærkninger blev undersøgt, men ingen af dem ændrede dog ovenstående konklusioner. De vigtigste påstande fra Since Hardware er behandlet herunder. |
| --- | --- |

(84)

Både EU-erhvervsgrenen og Since Hardware fremsatte skriftlige og mundtlige bemærkninger til den endelige fremlæggelse af undersøgelsesresultaterne. EU-erhvervsgrenen var enig i de fremlagte undersøgelsesresultater. Since Hardwares bemærkninger blev undersøgt, men ingen af dem ændrede dog ovenstående konklusioner. De vigtigste påstande fra Since Hardware er behandlet herunder.

| (85) | Since Hardware gentog sine tidligere påstande, nemlig at det angiveligt skulle være ulovligt at indlede en oprindelig undersøgelsen mod én virksomhed og om de angiveligt ukorrekte resultater af analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Disse påstande er behandlet og afvist i betragtning 6-10 og 36-44. Vedrørende en række detaljerede punkter, som Since Hardware fremførte (en række af disse blev fremført under en høring) kan følgende bemærkes: |
| --- | --- |

(85)

Since Hardware gentog sine tidligere påstande, nemlig at det angiveligt skulle være ulovligt at indlede en oprindelig undersøgelsen mod én virksomhed og om de angiveligt ukorrekte resultater af analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Disse påstande er behandlet og afvist i betragtning 6-10 og 36-44. Vedrørende en række detaljerede punkter, som Since Hardware fremførte (en række af disse blev fremført under en høring) kan følgende bemærkes:

| (86) | i) | Since Hardware påstod, at grundforordningens artikel 9, stk. 3, sidste punktum, ikke er en gennemførelsesbestemmelse til WTO’s antidumpingaftale og derfor ikke kan påvirkes af et WTO-panels konklusioner. Artikel 9, stk. 3, forpligter dog ikke institutionerne til at gennemføre en undersøgelse for at undersøge påstande om dumping over for virksomheder, for hvilke der under en oprindelige undersøgelse blev konstateret dumping under bagatelgrænsen eller ingen dumping. Det hedder blot, at disse »kan« blive undersøgt igen i forbindelse med en eventuel genoptagelse af en undersøgelse i henhold til artikel 11. Det er dog klart, at rapporten fra WTO-appelorganet efter vedtagelsen af denne bestemmelse har slået fast, at dette ville være i strid med WTO’s antidumpingaftale. Det er således muligt for og påhviler (11) institutionerne at gøre brug af den fleksibilitet, der ligger i »kan«, og ikke gennemføre en undersøgelse for at undersøge sådanne påstande. Den samme konklusion blev allerede nået i mindst én tidligere undersøgelse (12). |
| --- | --- | --- |

(86)

i)

Since Hardware påstod, at grundforordningens artikel 9, stk. 3, sidste punktum, ikke er en gennemførelsesbestemmelse til WTO’s antidumpingaftale og derfor ikke kan påvirkes af et WTO-panels konklusioner. Artikel 9, stk. 3, forpligter dog ikke institutionerne til at gennemføre en undersøgelse for at undersøge påstande om dumping over for virksomheder, for hvilke der under en oprindelige undersøgelse blev konstateret dumping under bagatelgrænsen eller ingen dumping. Det hedder blot, at disse »kan« blive undersøgt igen i forbindelse med en eventuel genoptagelse af en undersøgelse i henhold til artikel 11. Det er dog klart, at rapporten fra WTO-appelorganet efter vedtagelsen af denne bestemmelse har slået fast, at dette ville være i strid med WTO’s antidumpingaftale. Det er således muligt for og påhviler (11) institutionerne at gøre brug af den fleksibilitet, der ligger i »kan«, og ikke gennemføre en undersøgelse for at undersøge sådanne påstande. Den samme konklusion blev allerede nået i mindst én tidligere undersøgelse (12).

| (87) | ii) | Since Hardware gentog sit påstand om, at en oprindelig undersøgelse over for én virksomhed ikke ville være muligt i henhold til grundforordningen. Følgende skal bemærkes som tillæg til forklaringerne i betragtning 7 og 8. Mange af de bestemmelser, der henvises til af Since Hardware, er ganske rigtigt formuleret på en måde, som er baseret på en normal situation, nemlig en oprindelig undersøgelse af et helt land. Since Hardware har dog ikke været i stand til at pege på en bestemmelse, som forbyder en oprindelig undersøgelse af kun én virksomhed under de særlige omstændigheder i denne sag. |
| --- | --- | --- |

(87)

ii)

Since Hardware gentog sit påstand om, at en oprindelig undersøgelse over for én virksomhed ikke ville være muligt i henhold til grundforordningen. Følgende skal bemærkes som tillæg til forklaringerne i betragtning 7 og 8. Mange af de bestemmelser, der henvises til af Since Hardware, er ganske rigtigt formuleret på en måde, som er baseret på en normal situation, nemlig en oprindelig undersøgelse af et helt land. Since Hardware har dog ikke været i stand til at pege på en bestemmelse, som forbyder en oprindelig undersøgelse af kun én virksomhed under de særlige omstændigheder i denne sag.

| (88) | iii) | Since Hardware påstod, at det i henhold til forordning (EF) nr. 1515/2001 alene er tilladt at bringe gældende antidumpingforanstaltninger i overensstemmelse med afgørelser fra WTO’s Tvistbilæggelsesorgan. Dette betyder for det første, at Since Hardware ikke gør indsigelser mod artikel 1 i forordning (EF) nr. 1515/2001, som formelt udelukker Since Hardware fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 452/2007, således at det står klart, at virksomhedens import på grundlag af nævnte forordning ikke pålægges told. Hvad angår Since Hardware påstand om, at forordning (EF) nr. 1515/2001 ikke giver mulighed for andet, skal det dog bemærkes, at nærværende forordning er baseret på grundforordningen. Forordningen er især baseret på den kendsgerning, jf. ovenfor, at intet i nævnte forordning forbyder gennemførelsen af en oprindelig undersøgelse af kun én virksomhed under de særlige omstændigheder ved denne sag. Som følge af Since Hardware forslag er visse udtryk i fremlæggelsen af oplysninger, som kunne være misvisende, blevet fjernet. |
| --- | --- | --- |

(88)

iii)

Since Hardware påstod, at det i henhold til forordning (EF) nr. 1515/2001 alene er tilladt at bringe gældende antidumpingforanstaltninger i overensstemmelse med afgørelser fra WTO’s Tvistbilæggelsesorgan. Dette betyder for det første, at Since Hardware ikke gør indsigelser mod artikel 1 i forordning (EF) nr. 1515/2001, som formelt udelukker Since Hardware fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 452/2007, således at det står klart, at virksomhedens import på grundlag af nævnte forordning ikke pålægges told. Hvad angår Since Hardware påstand om, at forordning (EF) nr. 1515/2001 ikke giver mulighed for andet, skal det dog bemærkes, at nærværende forordning er baseret på grundforordningen. Forordningen er især baseret på den kendsgerning, jf. ovenfor, at intet i nævnte forordning forbyder gennemførelsen af en oprindelig undersøgelse af kun én virksomhed under de særlige omstændigheder ved denne sag. Som følge af Since Hardware forslag er visse udtryk i fremlæggelsen af oplysninger, som kunne være misvisende, blevet fjernet.

| (89) | iv) | Since Hardware påstod, at virksomheden var udsat for diskrimination, da resultaterne i rapporten fra WTO-appelorganet efter virksomhedens opfattelse ligeledes finder anvendelse på virksomheder, der blev pålagt en nultold i en fornyet undersøgelse. Det vigtigste i denne sammenhæng er, at rapporten fra WTO-appelorganet ganske enkelt ikke vedrører denne situation. Disse virksomheder befinder sig derfor i en anderledes situation. |
| --- | --- | --- |

(89)

iv)

Since Hardware påstod, at virksomheden var udsat for diskrimination, da resultaterne i rapporten fra WTO-appelorganet efter virksomhedens opfattelse ligeledes finder anvendelse på virksomheder, der blev pålagt en nultold i en fornyet undersøgelse. Det vigtigste i denne sammenhæng er, at rapporten fra WTO-appelorganet ganske enkelt ikke vedrører denne situation. Disse virksomheder befinder sig derfor i en anderledes situation.

| (90) | v) | Since Hardware påstod, at Kommissionen gennemførte en de facto-undersøgelse af virksomhedens nultold. Dette synspunkt kan ikke accepteres. For det første er den skadesanalyse, der er gennemført ovenfor, i modsætning til Since Hardwares påstand ikke begrænset til at bekræfte, at der fandt skade sted i den første undersøgelse. Den fokuserer derimod på de faktiske skadevoldende virkninger af Since Hardwares adfærd for EU-erhvervsgrenen efter denne undersøgelse, samtidig med at der tages hensyn til, at der i denne sag ikke kan gennemføres en normal skadesanalyse. Den kendsgerning, at tolden udløber tidligere end de normale fem år, betyder for det andet ikke, at undersøgelsen er en de facto-undersøgelse. I en række undersøgelser er der af forskellige årsager fastsat en varighed på under fem år. I den foreliggende sag er det institutionernes opfattelse, at mens Since Hardware på den ene side ikke skal have fordel af at være påbegyndt dumping efter den første undersøgelse, skal virksomheden på den anden side ikke lide under uberettigede negative virkninger. Eksempelvis indledes der ikke en udløbsundersøgelse af Rådets forordning (EF) nr. 452/2007, da det ville være diskriminerende at opretholde tolden på Since Hardware efter udløbet af nævnte forordning. |
| --- | --- | --- |

(90)

v)

Since Hardware påstod, at Kommissionen gennemførte en de facto-undersøgelse af virksomhedens nultold. Dette synspunkt kan ikke accepteres. For det første er den skadesanalyse, der er gennemført ovenfor, i modsætning til Since Hardwares påstand ikke begrænset til at bekræfte, at der fandt skade sted i den første undersøgelse. Den fokuserer derimod på de faktiske skadevoldende virkninger af Since Hardwares adfærd for EU-erhvervsgrenen efter denne undersøgelse, samtidig med at der tages hensyn til, at der i denne sag ikke kan gennemføres en normal skadesanalyse. Den kendsgerning, at tolden udløber tidligere end de normale fem år, betyder for det andet ikke, at undersøgelsen er en de facto-undersøgelse. I en række undersøgelser er der af forskellige årsager fastsat en varighed på under fem år. I den foreliggende sag er det institutionernes opfattelse, at mens Since Hardware på den ene side ikke skal have fordel af at være påbegyndt dumping efter den første undersøgelse, skal virksomheden på den anden side ikke lide under uberettigede negative virkninger. Eksempelvis indledes der ikke en udløbsundersøgelse af Rådets forordning (EF) nr. 452/2007, da det ville være diskriminerende at opretholde tolden på Since Hardware efter udløbet af nævnte forordning.

| (91) | vi) | Since Hardware påstod, at virksomhedens rettigheder overtrædes ved valget af en oprindelig undersøgelse, for hvis den var blevet undersøgt ved en fornyet undersøgelse, ville grundforordningens artikel 11, stk., 9, finde anvendelse ( der er en forpligtelse til ved en fornyet undersøgelse at anvende den samme metode som i den oprindelige undersøgelse). Since Hardware har dog ikke påpeget områder, hvor institutionerne skulle have anvendt en anden metode i denne undersøgelse end i den første undersøgelse. Selv om Since Hardware kunne påpege brugen af en eventuelt anderledes metode, ville det være et resultat af, at rapporten fra WTO-appelorganet fører til den konklusion, at det påhvilede institutionerne ikke at undersøge påstandene mod Since Hardware i en fornyet undersøgelse. |
| --- | --- | --- |

(91)

vi)

Since Hardware påstod, at virksomhedens rettigheder overtrædes ved valget af en oprindelig undersøgelse, for hvis den var blevet undersøgt ved en fornyet undersøgelse, ville grundforordningens artikel 11, stk., 9, finde anvendelse ( der er en forpligtelse til ved en fornyet undersøgelse at anvende den samme metode som i den oprindelige undersøgelse). Since Hardware har dog ikke påpeget områder, hvor institutionerne skulle have anvendt en anden metode i denne undersøgelse end i den første undersøgelse. Selv om Since Hardware kunne påpege brugen af en eventuelt anderledes metode, ville det være et resultat af, at rapporten fra WTO-appelorganet fører til den konklusion, at det påhvilede institutionerne ikke at undersøge påstandene mod Since Hardware i en fornyet undersøgelse.

| (92) | vii) | Endelig antydede Since Hardware, at institutionerne havde undersøgt påstandene mod virksomheden i en fornyet undersøgelse for dernæst, i fald der indførtes en told på virksomheden og Kina med held anfægtede dette i WTO’s tvistbilæggelsesorgan, at ophæve den med dog ikke med tilbagevirkende kraft. Det ville dog tydeligvis være uhensigtsmæssigt med vilje at overtræde WTO-reglerne, i betragtning af at der ligesom i denne sag kan findes en undersøgelsesmetode, der er i overensstemmelse med grundforordningen, som fortolkes i henhold til WTO-reglerne. Med forbehold af gyldigheden af disse påstande er det desuden klart, at en sådan handling kan føre til påstande om skade fra de pågældende virksomheder over for institutionerne. |
| --- | --- | --- |

(92)

vii)

Endelig antydede Since Hardware, at institutionerne havde undersøgt påstandene mod virksomheden i en fornyet undersøgelse for dernæst, i fald der indførtes en told på virksomheden og Kina med held anfægtede dette i WTO’s tvistbilæggelsesorgan, at ophæve den med dog ikke med tilbagevirkende kraft. Det ville dog tydeligvis være uhensigtsmæssigt med vilje at overtræde WTO-reglerne, i betragtning af at der ligesom i denne sag kan findes en undersøgelsesmetode, der er i overensstemmelse med grundforordningen, som fortolkes i henhold til WTO-reglerne. Med forbehold af gyldigheden af disse påstande er det desuden klart, at en sådan handling kan føre til påstande om skade fra de pågældende virksomheder over for institutionerne.

| (93) | Hvad angår konklusionerne om markedsøkonomisk behandling, påstod Since Hardware, at virksomheden var pålagt en urimelig byrde for at bevise, at den opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling for så vidt angår statens indgriben i priserne på den vigtigste råvare. Markedsøkonomisk behandling er dog en undtagelse for den generelle regel, og enhver afvigelse eller undtagelse fra den generelle regel skal fortolkes strengt. Markedsøkonomisk behandling kan udelukkende indrømmes, hvis godtgøres, at den pågældende eksporterende procent arbejder på markedsøkonomiske vilkår. Bevisbyrden påhviler, jf. betragtning 40, den eksporterende producent, der ønsker at gøre brug af markedsøkonomisk status. Anmodningen skal indeholde tilstrækkelige beviser for. Kommissionen er på ingen måde forpligtet til at bevise, at den eksporterende producent ikke opfylder kriterier for markedsøkonomisk behandling. Kommissionen skal vurdere, om de beviser, som de eksporterende producent indsender, er tilstrækkelige til at godtgøre, at kriterierne for markedsøkonomisk behandling er opfyldt. Da Kommissionen konstaterede en række elementer, der pegede i retning af væsentlig statslig indgriben vedrørende omkostningerne til de vigtigste input, skal virksomheden følgelig bevise, at denne statslige indgriben ikke forefindes og/eller at den ikke påvirkede virksomhedens beslutninger (første kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c)). Under alle omstændigheder forelagde Since Hardware, jf. betragtning 34 og 43, heller ingen beviser for, at den opfylder kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), vedrørende regnskaberne, og påstod igen, at det var en urimelig byrde at bevise dette. |
| --- | --- |

(93)

Hvad angår konklusionerne om markedsøkonomisk behandling, påstod Since Hardware, at virksomheden var pålagt en urimelig byrde for at bevise, at den opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling for så vidt angår statens indgriben i priserne på den vigtigste råvare. Markedsøkonomisk behandling er dog en undtagelse for den generelle regel, og enhver afvigelse eller undtagelse fra den generelle regel skal fortolkes strengt. Markedsøkonomisk behandling kan udelukkende indrømmes, hvis godtgøres, at den pågældende eksporterende procent arbejder på markedsøkonomiske vilkår. Bevisbyrden påhviler, jf. betragtning 40, den eksporterende producent, der ønsker at gøre brug af markedsøkonomisk status. Anmodningen skal indeholde tilstrækkelige beviser for. Kommissionen er på ingen måde forpligtet til at bevise, at den eksporterende producent ikke opfylder kriterier for markedsøkonomisk behandling. Kommissionen skal vurdere, om de beviser, som de eksporterende producent indsender, er tilstrækkelige til at godtgøre, at kriterierne for markedsøkonomisk behandling er opfyldt. Da Kommissionen konstaterede en række elementer, der pegede i retning af væsentlig statslig indgriben vedrørende omkostningerne til de vigtigste input, skal virksomheden følgelig bevise, at denne statslige indgriben ikke forefindes og/eller at den ikke påvirkede virksomhedens beslutninger (første kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c)). Under alle omstændigheder forelagde Since Hardware, jf. betragtning 34 og 43, heller ingen beviser for, at den opfylder kriterium 2 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), vedrørende regnskaberne, og påstod igen, at det var en urimelig byrde at bevise dette.

| (94) | I tillæg til ovenstående fremsatte Since Hardware to nye påstande i sine bemærkninger til fremlæggelse af de endelige undersøgelsesresultater. Først påstod Since Hardware, at den normale værdi skulle have været justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), idet priserne på råvarerne (stålprodukter) i Kina er lavere end på referencelandets marked. Denne påstand kan ikke accepteres. Det skal bemærkes, at Since Hardware ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Den normale værdi fastlægges følgelig i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Dette indebærer nødvendigvis, at priser og omkostningerne i Kina betragtes som upålidelige til etablering af den normale værdi og ikke kan anvendes til at fastlægge eller på anden måde justere denne. Det skal desuden bemærkes, at en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), som påstået af Since Hardware ikke kan foretages, hvis det ikke godtgøres, at kunderne konsekvent betaler andre priser for den samme vare på hjemmemarkedet, i dette tilfælde referencelandets marked, på grund af en forskel i råvarepriserne. Since Hardware påviste ikke denne prisforskel. |
| --- | --- |

(94)

I tillæg til ovenstående fremsatte Since Hardware to nye påstande i sine bemærkninger til fremlæggelse af de endelige undersøgelsesresultater. Først påstod Since Hardware, at den normale værdi skulle have været justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), idet priserne på råvarerne (stålprodukter) i Kina er lavere end på referencelandets marked. Denne påstand kan ikke accepteres. Det skal bemærkes, at Since Hardware ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Den normale værdi fastlægges følgelig i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Dette indebærer nødvendigvis, at priser og omkostningerne i Kina betragtes som upålidelige til etablering af den normale værdi og ikke kan anvendes til at fastlægge eller på anden måde justere denne. Det skal desuden bemærkes, at en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), som påstået af Since Hardware ikke kan foretages, hvis det ikke godtgøres, at kunderne konsekvent betaler andre priser for den samme vare på hjemmemarkedet, i dette tilfælde referencelandets marked, på grund af en forskel i råvarepriserne. Since Hardware påviste ikke denne prisforskel.

| (95) | Dernæst påstod Since Hardware, at Kommissionen ikke gennemførte en tilstrækkeligt grundig skadesanalyse i den nuværende undersøgelse. Virksomheden påstod desuden, at Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 3, skulle have undersøgt samtlige skadesindikatorer. Det skal dog bemærkes, at Kommissionen konstaterede (jf. afsnit D), at dumpingimporten fra Since Hardware øgedes væsentligt i den betragtede periode, samtidig med at salgspriserne i vidt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser. Denne konklusion er baseret på en objektiv gennemgang af positivt bevismateriale. Undersøgelsen opfylder således kravene i grundforordningens artikel 3. |
| --- | --- |

(95)

Dernæst påstod Since Hardware, at Kommissionen ikke gennemførte en tilstrækkeligt grundig skadesanalyse i den nuværende undersøgelse. Virksomheden påstod desuden, at Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 3, skulle have undersøgt samtlige skadesindikatorer. Det skal dog bemærkes, at Kommissionen konstaterede (jf. afsnit D), at dumpingimporten fra Since Hardware øgedes væsentligt i den betragtede periode, samtidig med at salgspriserne i vidt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser. Denne konklusion er baseret på en objektiv gennemgang af positivt bevismateriale. Undersøgelsen opfylder således kravene i grundforordningens artikel 3.

| (96) | Det er ikke sandt, at Kommissionen ikke undersøgte samtlige faktorer i grundforordningens artikel 3, stk. 5. Det skal dog erindres, at i en situation, hvor der ikke var konstateret dumping for Since Hardwares vedkommende, nemlig den første undersøgelsen, blev det ved gennemgangen af disse faktorer allerede konstateret, at dumpingimporten fra Kina forvoldte skade. En ny undersøgelse af disse faktorer ville være nyttesløs, selv hvis det antages, at disse faktorer nu ville være blevet positive, hvilket (i hvert fald delvist) ville skyldes, at EU-erhvervsgrenen nu er beskyttet mod al (13) dumpingeksport fra Kina og Ukraine (undtagen fra Since Hardware). Der blev desuden ikke konstateret nogen faktorer, der kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Since Hardware og de negative virkninger for EU-erhvervsgrenen. Endelig ville det være diskriminerende over for de eksporterende producenter, der er pålagt en told som følge af den første undersøgelse, hvis der ikke indføres foranstaltninger over for Since Hardware. |
| --- | --- |

(96)

Det er ikke sandt, at Kommissionen ikke undersøgte samtlige faktorer i grundforordningens artikel 3, stk. 5. Det skal dog erindres, at i en situation, hvor der ikke var konstateret dumping for Since Hardwares vedkommende, nemlig den første undersøgelsen, blev det ved gennemgangen af disse faktorer allerede konstateret, at dumpingimporten fra Kina forvoldte skade. En ny undersøgelse af disse faktorer ville være nyttesløs, selv hvis det antages, at disse faktorer nu ville være blevet positive, hvilket (i hvert fald delvist) ville skyldes, at EU-erhvervsgrenen nu er beskyttet mod al (13) dumpingeksport fra Kina og Ukraine (undtagen fra Since Hardware). Der blev desuden ikke konstateret nogen faktorer, der kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Since Hardware og de negative virkninger for EU-erhvervsgrenen. Endelig ville det være diskriminerende over for de eksporterende producenter, der er pålagt en told som følge af den første undersøgelse, hvis der ikke indføres foranstaltninger over for Since Hardware.

H.   ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (97) | Ud fra ovenstående konklusioner om dumping, deraf følgende bidrag til skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres endelige foranstaltninger på importen af den pågældende vare fra Kina produceret af Since Hardware. |
| --- | --- |

(97)

Ud fra ovenstående konklusioner om dumping, deraf følgende bidrag til skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres endelige foranstaltninger på importen af den pågældende vare fra Kina produceret af Since Hardware.

1.   Skadestærskel

| (98) | De endelige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener. Det blev konstateret, jf. betragtning 75, at EU-erhvervsgrenen generelt led tab på sine priser i UP. |
| --- | --- |

(98)

De endelige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener. Det blev konstateret, jf. betragtning 75, at EU-erhvervsgrenen generelt led tab på sine priser i UP.

| (99) | Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 7 % af omsætningen. Det fremgår af betragtning 63 i forordning (EF9 nr. 452/2007, at det i den første undersøgelse blev bevist, at dette var den fortjenstmargen, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for samme vare for EU-erhvervsgrenen. Der blev i den forbindelse indhentet oplysninger fra EU-erhvervsgrenen med henblik på beregningen af det vejede gennemsnit af deres faktisk fortjenstmargen/tabsmargen i den nuværende UP. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække EU-erhvervsgrenens således beregnede faktiske fortjenstmargen/tabsmargen fra deres salgspriser og ved at tilføje førnævnte målfortjenstmargen på 7 %. |
| --- | --- |

(99)

Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 7 % af omsætningen. Det fremgår af betragtning 63 i forordning (EF9 nr. 452/2007, at det i den første undersøgelse blev bevist, at dette var den fortjenstmargen, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for samme vare for EU-erhvervsgrenen. Der blev i den forbindelse indhentet oplysninger fra EU-erhvervsgrenen med henblik på beregningen af det vejede gennemsnit af deres faktisk fortjenstmargen/tabsmargen i den nuværende UP. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække EU-erhvervsgrenens således beregnede faktiske fortjenstmargen/tabsmargen fra deres salgspriser og ved at tilføje førnævnte målfortjenstmargen på 7 %.

| (100) | Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Der blev således fastlagt en skadestærskel på 35,8 %, hvilket var under dumpingmargenen for Since Hardware. |
| --- | --- |

(100)

Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Der blev således fastlagt en skadestærskel på 35,8 %, hvilket var under dumpingmargenen for Since Hardware.

2.   Udelukkelse af Since Hardware fra de endelige antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 452/2007

| (101) | I forbindelse med den fornyede undersøgelse i henhold til forordning (EF) nr. 1515/2001 og i lyset af rapporten fra WTO-appelorganet, som blev vedtaget af WTO’s Tvistbilæggelsesorgan, og især punkt 305 og 306, udelukkede gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2010 Since Hardware fra de endelige antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved forordning (EF) nr. 452/2007. |
| --- | --- |

(101)

I forbindelse med den fornyede undersøgelse i henhold til forordning (EF) nr. 1515/2001 og i lyset af rapporten fra WTO-appelorganet, som blev vedtaget af WTO’s Tvistbilæggelsesorgan, og især punkt 305 og 306, udelukkede gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2010 Since Hardware fra de endelige antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved forordning (EF) nr. 452/2007.

| (102) | Der kan derfor nu indføres en ny foranstaltning vedrørende Since Hardware. |
| --- | --- |

(102)

Der kan derfor nu indføres en ny foranstaltning vedrørende Since Hardware.

3.   Foranstaltningens form og niveau

| (103) | I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og produceret af Since Hardware på et niveau svarende til skadestærsklen. |
| --- | --- |

(103)

I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og produceret af Since Hardware på et niveau svarende til skadestærsklen.

| (104) | På grundlag af ovenstående bør den endelige toldsats være 35,8 %. |
| --- | --- |

(104)

På grundlag af ovenstående bør den endelige toldsats være 35,8 %.

| (105) | Forlængelsen af foranstaltningerne vil i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, normalt gælde for fem år, medmindre der er særlige grunde eller omstændigheder til at fastsætte en kortere periode. I det foreliggende tilfælde findes det hensigtsmæssigt at begrænse foranstaltningens varighed, således at den varer indtil udløbet af de gældende antidumpingforanstaltninger på importen af den pågældende vare med oprindelse i bl.a. Kina, som indførtes ved forordning (EF) nr. 452/2007. Således bliver der mulighed for samtidig at behandle en eventuel anmodning om en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger på al import med oprindelse i bl.a. Kina. De berørte virksomheder, navnlig Since Hardware og/eller EU-erhvervsgrenen, kan naturligvis inden den 27. april 2012 anmode om andre undersøgelser, f.eks. en interimsundersøgelse, af denne forordning, forudsat at alle betingelser herfor er opfyldt. |
| --- | --- |

(105)

Forlængelsen af foranstaltningerne vil i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, normalt gælde for fem år, medmindre der er særlige grunde eller omstændigheder til at fastsætte en kortere periode. I det foreliggende tilfælde findes det hensigtsmæssigt at begrænse foranstaltningens varighed, således at den varer indtil udløbet af de gældende antidumpingforanstaltninger på importen af den pågældende vare med oprindelse i bl.a. Kina, som indførtes ved forordning (EF) nr. 452/2007. Således bliver der mulighed for samtidig at behandle en eventuel anmodning om en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger på al import med oprindelse i bl.a. Kina. De berørte virksomheder, navnlig Since Hardware og/eller EU-erhvervsgrenen, kan naturligvis inden den 27. april 2012 anmode om andre undersøgelser, f.eks. en interimsundersøgelse, af denne forordning, forudsat at alle betingelser herfor er opfyldt.

| (106) | Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle toldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (14) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Denne forordning ændres i så fald tilsvarende — |
| --- | --- |

(106)

Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle toldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (14) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Denne forordning ændres i så fald tilsvarende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og produceret af Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., normalt tariferet under KN-kode ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 and ex 8516 90 00 (TARIC-koder 3924900010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 og 8516900051).

Artikel 2

1.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomhed:

| Producent | Told | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 35,8 % | A784 |

Producent

Told

Taric-tillægskode

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

35,8 %

A784

2.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Medmindre forordningen revideres i henhold til artikel 11 i forordning (EF) nr. 1225/2009, gælder forordningen indtil den 27. april 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010.

På Rådets vegne

J. SCHAUVLIEGE

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 109 af 26.4.2007, s. 12.

2

(3)  EUT L 84 af 31.3.2010, s. 13.

3

(4)  EUT C 237 af 2.10.2009, s. 5.

4

(5)  WT/DS295/AB/R, 29. november 2005.

5

(6)  Se side 8 i denne EUT.

6

(7)  »The State-Business Nexus in China’s Steel Industry — Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective« by Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz of THINK!DESK China Research & Consulting dated 25 February 2009; En undersøgelse udarbejdet af EU’s handelskammer i Kina med Roland Berger med fokus på overkapacitet som følge af bl.a. statslig indgriben, fra november 2009 (http://www.euccc.com.cn/view/static/?sid=6388); »Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry« af Wiley Rein LLP, juli 2007, »China Government Subsidies Survey« af Anne Stevenson-Yang, februar 2007, »Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China’s Steel Industry from 2000-2007« af Usha C.V. Haley, »China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal« af Specialty Steel Industry of North America, »The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World’s Largest Steel Industry« af Wiley Rein & Fielding LLP, juli 2006.

7

(8)  Kilde: Steel Business Briefing.

8

(9)  Selv om denne konklusion allerede er tilstrækkelig – sammen med de øvrige konklusioner vedrørende den betragtede periode – til at konstatere skade, skal det bemærkes, at den bekræftes, ved at mængden af importerede strygebrætter produceret af Since Hardware – som allerede steg markant i den førnævnte UP – omtrent fordobledes i denne undersøgelsesperiode i sammenligning med UP i den første undersøgelse.

9

(10)  Selv om også denne konklusion allerede er tilstrækkelig – sammen med andre konklusioner vedrørende den betragtede periode – til at konstatere skade, skal det bemærkes, at den bekræftes, ved at Since Hardwares markedsandel steg med 89 % i denne UP i forhold til UP i den første undersøgelse.

10

(11)  I henhold til forpligtelsen til at fortolke EU-retten i videst mulige omfang i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser.

11

(12)  Svejsede rør af stål fra bl.a. Tyrkiet vedrørende virksomheden Noksel, EUT L 343 af 19.12.2008, betragtning 143.

12

(13)  Ganske vist blev der efter en vis periode som følge af Domstolens annullering af forordning (EF) nr. 452/2007, for så vidt angår Foshan Shunde, anvendt en nultold for den pågældende virksomhed, men dette giver ingen væsentlig forskel, navnlig da dette først opstod flere år efter forordningens ikrafttræden.

13

(14)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, kontor J-105 4/92, B-1049 Bruxelles, Belgien.

14

---

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/35

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1244/2010

af 9. december 2010

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. (EF) nr. 987/2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004

(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (1),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (2), særlig artikel 92, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | To medlemsstater eller deres kompetente myndigheder har anmodet om ændringer til bilag VIII og IX til forordning (EF) nr. 883/2004. |
| --- | --- |

(1)

To medlemsstater eller deres kompetente myndigheder har anmodet om ændringer til bilag VIII og IX til forordning (EF) nr. 883/2004.

| (2) | En række medlemsstater eller deres kompetente myndigheder har anmodet om ændringer til bilag 1 og 2 til forordning (EF) nr. 987/2009. |
| --- | --- |

(2)

En række medlemsstater eller deres kompetente myndigheder har anmodet om ændringer til bilag 1 og 2 til forordning (EF) nr. 987/2009.

| (3) | Bilag VIII og IX til forordning (EF) nr. 883/2004 og bilag 1 og 2 til forordning (EF) nr. 987/2009 bør tilpasses for at tage hensyn til den seneste udvikling inden for den nationale lovgivning og sikre åbenhed og retssikkerhed for de berørte parter. |
| --- | --- |

(3)

Bilag VIII og IX til forordning (EF) nr. 883/2004 og bilag 1 og 2 til forordning (EF) nr. 987/2009 bør tilpasses for at tage hensyn til den seneste udvikling inden for den nationale lovgivning og sikre åbenhed og retssikkerhed for de berørte parter.

| (4) | Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger har tilsluttet sig ændringerne. |
| --- | --- |

(4)

Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger har tilsluttet sig ændringerne.

| (5) | Forordning (EF) nr. 883/2004 og (EF) nr. 987/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 883/2004 og (EF) nr. 987/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 883/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag VIII ændres således:






  a) | Del 1, afsnit »PORTUGAL«, affattes således:
  »PORTUGAL
  Alle ansøgninger om invalide-, alders og efterladtepension, bortset fra de tilfælde, hvor de samlede forsikringsperioder tilbagelagt under mere end en medlemsstats lovgivning svarer til eller overstiger 21 kalenderår, men de nationale forsikringsperioder svarer til eller ligger under 20 år, og beregningen foretages i henhold til artikel 32 og 33 i lovdekret nr. 187/2007, af 10. maj 2007.« |
| --- | --- | --- |

1)

Bilag VIII ændres således:

a)

Del 1, afsnit »PORTUGAL«, affattes således:

»PORTUGAL

Alle ansøgninger om invalide-, alders og efterladtepension, bortset fra de tilfælde, hvor de samlede forsikringsperioder tilbagelagt under mere end en medlemsstats lovgivning svarer til eller overstiger 21 kalenderår, men de nationale forsikringsperioder svarer til eller ligger under 20 år, og beregningen foretages i henhold til artikel 32 og 33 i lovdekret nr. 187/2007, af 10. maj 2007.«

| b) | I del 2 tilføjes følgende nye afsnit efter afsnittet »POLEN«:
  »PORTUGAL
  Supplerende pensioner, der bevilges i henhold til lovdekret nr. 26/2008 af 22. februar 2008 (offentlig kapitaliseringsordning).« |
| --- | --- |

b)

I del 2 tilføjes følgende nye afsnit efter afsnittet »POLEN«:

»PORTUGAL

Supplerende pensioner, der bevilges i henhold til lovdekret nr. 26/2008 af 22. februar 2008 (offentlig kapitaliseringsordning).«

| 2) | Bilag IX, del 1, afsnit »NEDERLANDENE«, ændres således:






  a) | »Lov af 18. februar 1966 om invalideforsikring for arbejdstagere, som ændret (WAO)« erstattes af »Lov af 18. februar 1966 om invalideforsikring for arbejdstagere, som ændret (WAO)«, |
| --- | --- | --- |

2)

Bilag IX, del 1, afsnit »NEDERLANDENE«, ændres således:

a)

»Lov af 18. februar 1966 om invalideforsikring for arbejdstagere, som ændret (WAO)« erstattes af »Lov af 18. februar 1966 om invalideforsikring for arbejdstagere, som ændret (WAO)«,

| b) | »Lov af 24. april 1997 om invalideforsikring for selvstændige erhvervsdrivende, som ændret (WAZ)« erstattes af »Lov af 24. april 1997 om invalideforsikring for selvstændige erhvervsdrivende, som ændret (WAZ)«. |
| --- | --- |

b)

»Lov af 24. april 1997 om invalideforsikring for selvstændige erhvervsdrivende, som ændret (WAZ)« erstattes af »Lov af 24. april 1997 om invalideforsikring for selvstændige erhvervsdrivende, som ændret (WAZ)«.

| c) | »Lov af 21. december 1995 om almindelig efterladteforsikring (ANW)« erstattes af »Lov af 21. december 1995 om almindelig forsikring for efterladte (ANW)« |
| --- | --- |

c)

»Lov af 21. december 1995 om almindelig efterladteforsikring (ANW)« erstattes af »Lov af 21. december 1995 om almindelig forsikring for efterladte (ANW)«

| d) | »Lov om arbejde og indtægt efter arbejdsevne (WIA) af 10. november 2005« erstattes af »Lov om arbejde og indkomst efter arbejdsevne (WIA) af 10. november 2005«. |
| --- | --- |

d)

»Lov om arbejde og indtægt efter arbejdsevne (WIA) af 10. november 2005« erstattes af »Lov om arbejde og indkomst efter arbejdsevne (WIA) af 10. november 2005«.

Artikel 2

I forordning (EF) nr. 987/2009 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag 1 foretages følgende ændringer:






  a) | Under afsnit »BELGIEN — NEDERLANDENE« udgår litra a). |
| --- | --- | --- |

1)

I bilag 1 foretages følgende ændringer:

a)

Under afsnit »BELGIEN — NEDERLANDENE« udgår litra a).

| b) | Afsnit »TYSKLAND — NEDERLANDENE« udgår. |
| --- | --- |

b)

Afsnit »TYSKLAND — NEDERLANDENE« udgår.

| c) | Afsnit »NEDERLANDENE — PORTUGAL« udgår. |
| --- | --- |

c)

Afsnit »NEDERLANDENE — PORTUGAL« udgår.

| d) | Afsnit »DANMARK — LUXEMBOURG« udgår. |
| --- | --- |

d)

Afsnit »DANMARK — LUXEMBOURG« udgår.

| 2) | I bilag 2, parentesen i overskriften, ændres »artikel 31 og 41« til »artikel 32, stk. 2, og artikel 41, stk. 1«. |
| --- | --- |

2)

I bilag 2, parentesen i overskriften, ændres »artikel 31 og 41« til »artikel 32, stk. 2, og artikel 41, stk. 1«.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. december 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 284 af 30.10.2009, s. 1.

2

---

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/37

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1245/2010

af 21. december 2010

om åbning af EU-toldkontingenter for 2011 for får, geder, fårekød og gedekød

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (1), særlig artikel 144, stk. 1, og artikel 148 sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der bør åbnes EU-toldkontingenter for fårekød og gedekød for 2011. Afgifter og mængder bør fastsættes i overensstemmelse med de i 2011 gældende internationale aftaler. |
| --- | --- |

(1)

Der bør åbnes EU-toldkontingenter for fårekød og gedekød for 2011. Afgifter og mængder bør fastsættes i overensstemmelse med de i 2011 gældende internationale aftaler.

| (2) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 312/2003 af 18. februar 2003 om Fællesskabets gennemførelse af toldbestemmelserne i aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side (2) indførtes der et supplerende bilateralt toldkontingent på 2 000 tons med en årlig forhøjelse på 10 % af den oprindelige mængde for KN-kode 0204 fra 1. februar 2003. Yderligere 200 tons bør derfor lægges til GATT/WTO-kontingentet for Chile, og begge kontingenter bør fortsat forvaltes på samme måde i 2011. |
| --- | --- |

(2)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 312/2003 af 18. februar 2003 om Fællesskabets gennemførelse af toldbestemmelserne i aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side (2) indførtes der et supplerende bilateralt toldkontingent på 2 000 tons med en årlig forhøjelse på 10 % af den oprindelige mængde for KN-kode 0204 fra 1. februar 2003. Yderligere 200 tons bør derfor lægges til GATT/WTO-kontingentet for Chile, og begge kontingenter bør fortsat forvaltes på samme måde i 2011.

| (3) | Nogle kontingenter er fastlagt for en periode, der løber fra den 1. juli til den 30. juni det følgende år. Da importen i henhold til denne forordning bør forvaltes på kalenderårsbasis, er de tilsvarende mængder, der skal fastsættes for kalenderåret 2011 for de pågældende kontingenter, lig med summen af halvdelen af mængden for perioden fra den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011 og halvdelen af mængden for perioden fra den 1. juli 2011 til den 30. juni 2012. |
| --- | --- |

(3)

Nogle kontingenter er fastlagt for en periode, der løber fra den 1. juli til den 30. juni det følgende år. Da importen i henhold til denne forordning bør forvaltes på kalenderårsbasis, er de tilsvarende mængder, der skal fastsættes for kalenderåret 2011 for de pågældende kontingenter, lig med summen af halvdelen af mængden for perioden fra den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011 og halvdelen af mængden for perioden fra den 1. juli 2011 til den 30. juni 2012.

| (4) | Der bør fastlægges en slagtekropsækvivalent for at sikre, at EU-toldkontingenterne anvendes effektivt. |
| --- | --- |

(4)

Der bør fastlægges en slagtekropsækvivalent for at sikre, at EU-toldkontingenterne anvendes effektivt.

| (5) | Kontingenterne for fåre- og gedekød bør uanset Kommissionens forordning (EF) nr. 1439/95 af 26. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 3013/89 for så vidt angår indførsel og udførsel af fåre- og gedekød (3) forvaltes i henhold til artikel 144, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007. Dette bør ske i henhold til artikel 308a og 308b og artikel 308c, stk. 1, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF- toldkodeks (4). |
| --- | --- |

(5)

Kontingenterne for fåre- og gedekød bør uanset Kommissionens forordning (EF) nr. 1439/95 af 26. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 3013/89 for så vidt angår indførsel og udførsel af fåre- og gedekød (3) forvaltes i henhold til artikel 144, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007. Dette bør ske i henhold til artikel 308a og 308b og artikel 308c, stk. 1, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF- toldkodeks (4).

| (6) | Toldkontingenterne i denne forordning bør i første omgang betragtes som ikke-kritiske, jf. artikel 308c i forordning (EØF) nr. 2454/93, når de forvaltes efter først til mølle-princippet. Derfor bør toldmyndighederne bemyndiges til at fravige kravet om sikkerhedsstillelse for varer, der som led i disse kontingenter først er importeret i henhold til artikel 308c, stk. 1, og artikel 248, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 2454/93. På grund af de særlige forhold, der gør sig gældende, når der skiftes fra et forvaltningssystem til et andet, bør artikel 308c, stk. 2 og 3, i nævnte forordning ikke anvendes. |
| --- | --- |

(6)

Toldkontingenterne i denne forordning bør i første omgang betragtes som ikke-kritiske, jf. artikel 308c i forordning (EØF) nr. 2454/93, når de forvaltes efter først til mølle-princippet. Derfor bør toldmyndighederne bemyndiges til at fravige kravet om sikkerhedsstillelse for varer, der som led i disse kontingenter først er importeret i henhold til artikel 308c, stk. 1, og artikel 248, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 2454/93. På grund af de særlige forhold, der gør sig gældende, når der skiftes fra et forvaltningssystem til et andet, bør artikel 308c, stk. 2 og 3, i nævnte forordning ikke anvendes.

| (7) | Det bør præciseres, hvilken form for bevis for produkternes oprindelse de erhvervsdrivende skal forelægge for at kunne udnytte toldkontingenterne efter først til mølle-princippet. |
| --- | --- |

(7)

Det bør præciseres, hvilken form for bevis for produkternes oprindelse de erhvervsdrivende skal forelægge for at kunne udnytte toldkontingenterne efter først til mølle-princippet.

| (8) | Når de erhvervsdrivende forelægger fårekødsprodukter for toldmyndighederne til import, er det vanskeligt for disse myndigheder at fastslå, om de stammer fra tamfår eller andre får, hvilket er afgørende for, hvilken afgift der skal anvendes. Oprindelsesbeviset bør derfor indeholde en præcisering heraf. |
| --- | --- |

(8)

Når de erhvervsdrivende forelægger fårekødsprodukter for toldmyndighederne til import, er det vanskeligt for disse myndigheder at fastslå, om de stammer fra tamfår eller andre får, hvilket er afgørende for, hvilken afgift der skal anvendes. Oprindelsesbeviset bør derfor indeholde en præcisering heraf.

| (9) | Kommissionens forordning (EU) nr. 1234/2009 af 15. december 2009 om åbning af EF-toldkontingenter for 2010 for får, geder, fårekød og gedekød (5) bliver ved udgangen af 2010 overflødig. Den bør derfor ophæves. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionens forordning (EU) nr. 1234/2009 af 15. december 2009 om åbning af EF-toldkontingenter for 2010 for får, geder, fårekød og gedekød (5) bliver ved udgangen af 2010 overflødig. Den bør derfor ophæves.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ved denne forordning åbnes der EU-toldkontingenter for får, geder, fårekød og gedekød for perioden fra den 1. januar til den 31. december 2011.

Artikel 2

Toldsatserne for de produkter, der er omfattet af kontingenterne i artikel 1, samt KN-koderne, oprindelseslandene, der er opdelt i landegrupper, og løbenumrene er fastsat i bilaget.

Artikel 3

1.   I bilaget er fastsat de mængder produkter udtrykt i slagtekropsækvivalent, der kan importeres i henhold til kontingenterne i artikel 1.

2.   Til beregning af de mængder udtrykt i slagtekropsækvivalent, der er nævnt i stk. 1, skal fåre- og gedekødsprodukternes nettovægt multipliceres med følgende koefficienter:

| a) | levende dyr: 0,47 |
| --- | --- |

a)

levende dyr: 0,47

| b) | udbenet lammekød og udbenet kød af kid: 1,67 |
| --- | --- |

b)

udbenet lammekød og udbenet kød af kid: 1,67

| c) | udbenet fåre- og gedekød, undtagen lammekød og kød af kid, og blandinger heraf: 1,81 |
| --- | --- |

c)

udbenet fåre- og gedekød, undtagen lammekød og kød af kid, og blandinger heraf: 1,81

| d) | ikke-udbenede produkter: 1,00 |
| --- | --- |

d)

ikke-udbenede produkter: 1,00

Ved »kid« forstås op til et år gamle geder.

Artikel 4

Uanset afsnit II, litra A og B, i forordning (EF) nr. 1439/95 forvaltes de toldkontingenter, der er fastsat i bilaget til nærværende forordning, efter først til mølle-princippet i henhold til artikel 308a og 308b og artikel 308c, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2454/93 fra den 1. januar til den 31. december 2011. Artikel 308c, stk. 2 og 3, i nævnte forordning anvendes ikke. Der kræves ingen importlicenser.

Artikel 5

1.   For at kunne udnytte de toldkontingenter, der er fastsat i bilaget, skal der for EU-toldmyndighederne forelægges et gyldigt oprindelsesbevis, der er udstedt af myndighederne i det pågældende tredjeland, sammen med en toldangivelse om overgang til fri omsætning for de pågældende varer.

Oprindelsen af produkter, der er omfattet af toldkontingenter undtagen kontingenter, som indgår i toldpræferenceordninger, fastlægges i henhold til de gældende EU-bestemmelser.

2.   Oprindelsesbeviset, der er nævnt i stk. 1, er følgende:

| a) | når det drejer sig om et toldkontingent, der indgår i en toldpræferenceordning, det oprindelsesbevis, som er fastsat i den ordning |
| --- | --- |

a)

når det drejer sig om et toldkontingent, der indgår i en toldpræferenceordning, det oprindelsesbevis, som er fastsat i den ordning

| b) | når det drejer sig om andre toldkontingenter, et bevis, der er udfærdiget i henhold til artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93, med følgende oplysninger ud over de angivelser, der kræves i nævnte artikel:






  — | KN-kode (mindst de første fire cifre) |
| --- | --- | --- |

b)

når det drejer sig om andre toldkontingenter, et bevis, der er udfærdiget i henhold til artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93, med følgende oplysninger ud over de angivelser, der kræves i nævnte artikel:

—

KN-kode (mindst de første fire cifre)

| — | det pågældende toldkontingents løbenummer eller løbenumre |
| --- | --- |

—

det pågældende toldkontingents løbenummer eller løbenumre

| — | den samlede nettovægt pr. koefficientkategori, jf. artikel 3, stk. 2, i nærværende forordning |
| --- | --- |

—

den samlede nettovægt pr. koefficientkategori, jf. artikel 3, stk. 2, i nærværende forordning

| c) | når det drejer sig om et land, hvis kontingent hører ind under litra a) og b), og de er lagt sammen, det bevis, der er nævnt i litra a). |
| --- | --- |

c)

når det drejer sig om et land, hvis kontingent hører ind under litra a) og b), og de er lagt sammen, det bevis, der er nævnt i litra a).

Hvis det oprindelsesbevis, der er nævnt i litra b), fremlægges som støttedokument for en enkelt angivelse om overgang til fri omsætning, kan det indeholde flere løbenumre. I alle andre tilfælde må det kun indeholde et løbenummer.

Artikel 6

Forordning (EU) nr. 1234/2009 ophæves.

Artikel 7

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2010.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 46 af 20.2.2003, s. 1.

2

(3)  EFT L 143 af 27.6.1995, s. 7.

3

(4)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

4

(5)  EUT L 330 af 16.12.2009, s. 73.

5

---

BILAG

FÅREKØD OG GEDEKØD (ton slagtekropsækvivalent) EU-TOLDKONTINGENTER FOR 2011

| Lande-gruppe nr. | KN-kode | Værdi-told
  % | Specifik told
  EUR/100 kg | Løbenummer efter først til mølle-princippet | Oprindelse | Årlig mængde i ton slagte-kropsæk-vivalent |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Levende dyr
  (koefficient = 0,47) | Udbenet lammekød (1)

  (koefficient = 1,67) | Udbenet fåre- kød (2)

  (koefficient = 1,81) | Ikke-udbenet kød og kroppe
  (koefficient = 1,00) |
| 1 | 0204 | Nul | Nul | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentina | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Australien | 18 786 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | New Zealand | 227 854 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Chile | 6 600 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norge | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Grønland | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Færøerne | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Tyrkiet | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Andre (3) | 200 |
| 2 | 0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60 | Nul | Nul | — | 09.2119 | 09.2120 | 09.0790 | Island | 1 850 |
| 3 | 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 % | Nul | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes (4) | 92 |

Lande-gruppe nr.

KN-kode

Værdi-told

%

Specifik told

EUR/100 kg

Løbenummer efter først til mølle-princippet

Oprindelse

Årlig mængde i ton slagte-kropsæk-vivalent

Levende dyr

(koefficient = 0,47)

Udbenet lammekød (1)

(koefficient = 1,67)

Udbenet fåre- kød (2)

(koefficient = 1,81)

Ikke-udbenet kød og kroppe

(koefficient = 1,00)

1

0204

Nul

Nul

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentina

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Australien

18 786

—

09.2109

09.2110

09.2013

New Zealand

227 854

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Chile

6 600

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norge

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Grønland

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Færøerne

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Tyrkiet

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Andre (3)

200

2

0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60

Nul

Nul

—

09.2119

09.2120

09.0790

Island

1 850

3

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10 %

Nul

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes (4)

92

---

(1)  Og gedekød af kid.

(2)  Og gedekød undtagen kød af kid.

(3)  Ved »Andre« forstås alle oprindelser, bortset fra de lande, der er nævnt i denne tabel.

(4)  Ved »Erga omnes« forstås alle oprindelser, herunder de lande, der er nævnt i denne tabel.

---

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/40

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1246/2010

af 21. december 2010

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. december 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2010.

På Kommissionens vegne For formanden

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 42,8 |
| TR | 107,4 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 158,2 |
| TR | 84,2 |
| ZZ | 127,5 |
| 0709 90 70 | MA | 83,7 |
| TR | 115,9 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 41,5 |
| MA | 60,3 |
| PE | 58,9 |
| TR | 66,6 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 50,2 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 20 10 | MA | 61,9 |
| ZZ | 61,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 61,3 |
| IL | 72,0 |
| JM | 144,2 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 87,3 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 55,5 |
| UY | 49,2 |
| ZZ | 51,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| CA | 84,9 |
| CL | 84,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 74,9 |
| US | 104,8 |
| ZA | 124,1 |
| ZZ | 82,6 |
| 0808 20 50 | CN | 63,6 |
| US | 134,5 |
| ZZ | 99,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

87,5

MA

42,8

TR

107,4

ZZ

79,2

0707 00 05

EG

140,2

JO

158,2

TR

84,2

ZZ

127,5

0709 90 70

MA

83,7

TR

115,9

ZZ

99,8

0805 10 20

AR

43,0

BR

41,5

MA

60,3

PE

58,9

TR

66,6

UY

48,7

ZA

50,2

ZZ

52,7

0805 20 10

MA

61,9

ZZ

61,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

61,3

IL

72,0

JM

144,2

TR

71,6

ZZ

87,3

0805 50 10

AR

49,2

TR

55,5

UY

49,2

ZZ

51,3

0808 10 80

AR

74,9

CA

84,9

CL

84,2

CN

83,7

MK

29,3

NZ

74,9

US

104,8

ZA

124,1

ZZ

82,6

0808 20 50

CN

63,6

US

134,5

ZZ

99,1

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/42 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/42

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1247/2010

af 21. december 2010

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2010/11 er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 867/2010 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2010/11 er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 867/2010 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2010 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. december 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2010.

På Kommissionens vegne For formanden

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259 af 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 336 af 21.12.2010, s. 22.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 22. december 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 10 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,60 | 0,17 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

66,09

0,00

1701 11 90 (1)

66,09

0,00

1701 12 10 (1)

66,09

0,00

1701 12 90 (1)

66,09

0,00

1701 91 00 (2)

59,68

0,00

1701 99 10 (2)

59,68

0,00

1701 99 90 (2)

59,68

0,00

1702 90 95 (3)

0,60

0,17

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

DIREKTIVER

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/44

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/92/EU

af 21. december 2010

om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage bromuconazol som aktivstof

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (1), særlig artikel 6, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 451/2000 (2) og (EF) nr. 1490/2002 (3) er der fastsat nærmere bestemmelser for iværksættelsen af tredje fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF, ligesom der er opstillet en liste over aktivstoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Denne liste omfatter bromuconazol. Ved Kommissionens beslutning 2008/832/EF (4) blev det besluttet ikke at optage bromuconazol i bilag I til direktiv 91/414/EØF. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 451/2000 (2) og (EF) nr. 1490/2002 (3) er der fastsat nærmere bestemmelser for iværksættelsen af tredje fase af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF, ligesom der er opstillet en liste over aktivstoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Denne liste omfatter bromuconazol. Ved Kommissionens beslutning 2008/832/EF (4) blev det besluttet ikke at optage bromuconazol i bilag I til direktiv 91/414/EØF.

| (2) | Den oprindelige anmelder (i det følgende benævnt »ansøgeren«) har i henhold til artikel 6, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF indgivet en ny ansøgning og anmodet om, at den blev behandlet efter den fremskyndede procedure, der er omhandlet i artikel 14-19 i Kommissionens forordning (EF) nr. 33/2008 af 17. januar 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår en almindelig og en fremskyndet procedure for vurdering af aktivstoffer, der har været omfattet af det i artikel 8, stk. 2, i samme direktiv omhandlede arbejdsprogram, men som ikke er optaget i direktivets bilag I (5). |
| --- | --- |

(2)

Den oprindelige anmelder (i det følgende benævnt »ansøgeren«) har i henhold til artikel 6, stk. 2, i direktiv 91/414/EØF indgivet en ny ansøgning og anmodet om, at den blev behandlet efter den fremskyndede procedure, der er omhandlet i artikel 14-19 i Kommissionens forordning (EF) nr. 33/2008 af 17. januar 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår en almindelig og en fremskyndet procedure for vurdering af aktivstoffer, der har været omfattet af det i artikel 8, stk. 2, i samme direktiv omhandlede arbejdsprogram, men som ikke er optaget i direktivets bilag I (5).

| (3) | Ansøgningen blev indgivet til Belgien, der blev udpeget som rapporterende medlemsstat i henhold til forordning (EF) nr. 1490/2002. Tidsfristen for den fremskyndede procedure er overholdt. Aktivstoffets specifikation og de anvendelsesformål, der er fremlagt dokumentation for, er de samme som i beslutning 2008/832/EF. Ansøgningen opfylder ligeledes de øvrige indholdsmæssige og proceduremæssige krav i artikel 15 i forordning (EF) nr. 33/2008. Belgien har evalueret de nye oplysninger og data, som ansøgeren har forelagt, og har udarbejdet en supplerende rapport. Belgien sendte den 8. oktober 2010 rapporten til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og Kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgningen blev indgivet til Belgien, der blev udpeget som rapporterende medlemsstat i henhold til forordning (EF) nr. 1490/2002. Tidsfristen for den fremskyndede procedure er overholdt. Aktivstoffets specifikation og de anvendelsesformål, der er fremlagt dokumentation for, er de samme som i beslutning 2008/832/EF. Ansøgningen opfylder ligeledes de øvrige indholdsmæssige og proceduremæssige krav i artikel 15 i forordning (EF) nr. 33/2008. Belgien har evalueret de nye oplysninger og data, som ansøgeren har forelagt, og har udarbejdet en supplerende rapport. Belgien sendte den 8. oktober 2010 rapporten til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og Kommissionen.

| (4) | EFSA underrettede de øvrige medlemsstater og ansøgeren om den supplerende rapport, med henblik på at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og sendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. I overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 33/2008 og på Kommissionens anmodning har medlemsstaterne og EFSA underkastet den supplerende rapport et peer review. EFSA forelagde derefter den 29. juli 2010 Kommissionen sin konklusion vedrørende bromuconazol (6) Udkastet til vurderingsrapport, den supplerende rapport og EFSA's konklusion er blevet behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 23. november 2010 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om bromuconazol. |
| --- | --- |

(4)

EFSA underrettede de øvrige medlemsstater og ansøgeren om den supplerende rapport, med henblik på at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og sendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. I overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 33/2008 og på Kommissionens anmodning har medlemsstaterne og EFSA underkastet den supplerende rapport et peer review. EFSA forelagde derefter den 29. juli 2010 Kommissionen sin konklusion vedrørende bromuconazol (6) Udkastet til vurderingsrapport, den supplerende rapport og EFSA's konklusion er blevet behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og behandlingen blev afsluttet den 23. november 2010 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om bromuconazol.

| (5) | Den rapporterende medlemsstats supplerende rapport og EFSA's nye konklusion fremhævede især de problematiske forhold, der medførte en afvisning af at optage aktivstoffet i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Det drejede sig navnlig om den høje risiko for vandorganismer og de manglende oplysninger til vurdering af den potentielle forurening af overfladevand og grundvand. |
| --- | --- |

(5)

Den rapporterende medlemsstats supplerende rapport og EFSA's nye konklusion fremhævede især de problematiske forhold, der medførte en afvisning af at optage aktivstoffet i bilag I til direktiv 91/414/EØF. Det drejede sig navnlig om den høje risiko for vandorganismer og de manglende oplysninger til vurdering af den potentielle forurening af overfladevand og grundvand.

| (6) | De nye oplysninger, som ansøgeren fremlagde, gjorde det muligt at vurdere den potentielle forurening af overfladevand og grundvand. De oplysninger, der foreligger for øjeblikket, viser, at risikoen for grundvandsforurening er ringe, og at risikoen for vandorganismer er acceptabel. |
| --- | --- |

(6)

De nye oplysninger, som ansøgeren fremlagde, gjorde det muligt at vurdere den potentielle forurening af overfladevand og grundvand. De oplysninger, der foreligger for øjeblikket, viser, at risikoen for grundvandsforurening er ringe, og at risikoen for vandorganismer er acceptabel.

| (7) | De supplerende data og oplysninger fra ansøgeren gør det derfor muligt at udelukke de specifikke problematiske forhold, der medførte en afvisning af at optage stoffet i bilag I. Der er ikke fremkommet andre uafklarede videnskabelige spørgsmål. |
| --- | --- |

(7)

De supplerende data og oplysninger fra ansøgeren gør det derfor muligt at udelukke de specifikke problematiske forhold, der medførte en afvisning af at optage stoffet i bilag I. Der er ikke fremkommet andre uafklarede videnskabelige spørgsmål.

| (8) | Det fremgår af diverse undersøgelser, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder bromuconazol, kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Bromuconazol bør derfor optages i bilag I for at sikre, at godkendelse af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det pågældende aktivstof, kan finde sted i alle medlemsstater i overensstemmelse med direktivet. |
| --- | --- |

(8)

Det fremgår af diverse undersøgelser, at plantebeskyttelsesmidler, der indeholder bromuconazol, kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 91/414/EØF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Bromuconazol bør derfor optages i bilag I for at sikre, at godkendelse af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder det pågældende aktivstof, kan finde sted i alle medlemsstater i overensstemmelse med direktivet.

| (9) | Uden at det berører denne konklusion, bør der indhentes yderligere oplysninger om visse specifikke forhold. I henhold til artikel 6, stk. 1, i direktiv 91/414/EØF kan der fastsættes betingelser for optagelsen af et stof i bilag I. Det bør derfor kræves, at ansøgeren fremlægger yderligere oplysninger om restkoncentrationerne af metabolitterne af triazolderivater i primærafgrøder, vekselafgrøder og animalske produkter samt oplysninger om risikoen på langt sigt for planteædende pattedyr. For at vurderingen af de potentielle hormonforstyrrende egenskaber kan finjusteres, bør det kræves, at bromuconazol underkastes yderligere test, så snart OECD's retningslinjer for undersøgelser af hormonforstyrrelser er vedtaget, eller alternativt når der på EU-plan er vedtaget retningslinjer for undersøgelserne. |
| --- | --- |

(9)

Uden at det berører denne konklusion, bør der indhentes yderligere oplysninger om visse specifikke forhold. I henhold til artikel 6, stk. 1, i direktiv 91/414/EØF kan der fastsættes betingelser for optagelsen af et stof i bilag I. Det bør derfor kræves, at ansøgeren fremlægger yderligere oplysninger om restkoncentrationerne af metabolitterne af triazolderivater i primærafgrøder, vekselafgrøder og animalske produkter samt oplysninger om risikoen på langt sigt for planteædende pattedyr. For at vurderingen af de potentielle hormonforstyrrende egenskaber kan finjusteres, bør det kræves, at bromuconazol underkastes yderligere test, så snart OECD's retningslinjer for undersøgelser af hormonforstyrrelser er vedtaget, eller alternativt når der på EU-plan er vedtaget retningslinjer for undersøgelserne.

| (10) | Direktiv 91/414/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 91/414/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (11) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag I til direktiv 91/414/EØF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 30. juni 2011. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende love og bestemmelser og dette direktiv.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft den 1. februar 2011.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EFT L 55 af 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  EFT L 224 af 21.8.2002, s. 23.

3

(4)  EUT L 295 af 4.11.2008, s. 53.

4

(5)  EUT L 15 af 18.1.2008, s. 5.

5

(6)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsmyndighed, »Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole«, EFSA Journal 2010; 8(8):1704. [84 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1704. Foreligger online: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

6

EFSA Journal

---

BILAG

Følgende indsættes sidst i tabellen i bilag I til direktiv 91/414/EØF

| Nr. | Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Ikrafttrædelse | Udløbsdato for stoffets optagelse i listen | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »323 | Bromuconazol
  CAS-nr.: 116255-48-2
  CIPAC-nr.: 680 | 1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-brom-2-(2,4-dichlorphenyl)tetrahydrofurfuryl]-1H-1,2,4-triazol | ≥ 960 g/kg | 1.2. 2011 | 31.1. 2021 | DEL A
  Må kun tillades anvendt som fungicid.
  DEL B
  Med henblik på gennemførelsen af de ensartede principper i bilag VI skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om bromuconazol, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 23. november 2010.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne:






  — | være særligt opmærksomme på at beskytte brugerne og sikre, at anvendelsesbetingelserne foreskriver anvendelse af personlige værnemidler, hvis det er relevant |

Nr.

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Ikrafttrædelse

Udløbsdato for stoffets optagelse i listen

Særlige bestemmelser

»323

Bromuconazol

CAS-nr.: 116255-48-2

CIPAC-nr.: 680

1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-brom-2-(2,4-dichlorphenyl)tetrahydrofurfuryl]-1H-1,2,4-triazol

≥ 960 g/kg

1.2. 2011

31.1. 2021

DEL A

Må kun tillades anvendt som fungicid.

DEL B

Med henblik på gennemførelsen af de ensartede principper i bilag VI skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om bromuconazol, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 23. november 2010.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne:

—

være særligt opmærksomme på at beskytte brugerne og sikre, at anvendelsesbetingelserne foreskriver anvendelse af personlige værnemidler, hvis det er relevant

| — | være særligt opmærksomme på at beskytte vandorganismer. Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, f.eks. stødpudezoner, hvis det er relevant |
| --- | --- |

—

være særligt opmærksomme på at beskytte vandorganismer. Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, f.eks. stødpudezoner, hvis det er relevant

De berørte medlemsstater sørger for, at ansøgeren forelægger Kommissionen:

| — | yderligere oplysninger om restkoncentrationer af metabolitterne af triazolderivater i primærafgrøder, vekselafgrøder og animalske produkter |
| --- | --- |

—

yderligere oplysninger om restkoncentrationer af metabolitterne af triazolderivater i primærafgrøder, vekselafgrøder og animalske produkter

| — | oplysninger til brug for en nærmere vurdering af risikoen på langt sigt for planteædende pattedyr. |
| --- | --- |

—

oplysninger til brug for en nærmere vurdering af risikoen på langt sigt for planteædende pattedyr.

Yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation fremgår af den reviderede vurderingsrapportDe sørger for, at den ansøger, hvis ansøgning lå til grund for optagelsen af bromuconazol i dette bilag, fremlægger disse oplysninger for Kommissionen senest den 31. januar 2013.

De berørte medlemsstater skal sikre, at anmelderen forelægger Kommissionen yderligere oplysninger om bromuconazols potentielle hormonforstyrrende egenskaber senest to år efter, at OECD's retningslinjer for undersøgelser af hormonforstyrrelser er vedtaget, eller alternativt når der på EU-plan er vedtaget retningslinjer for undersøgelserne.«

---

(1)  Yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation fremgår af den reviderede vurderingsrapport.

1

---

AFGØRELSER

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/47

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 14. december 2010

om ændring af Rådets forretningsorden

(2010/795/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 240, stk. 3,

under henvisning til artikel 2, stk. 2, i bilag III til Rådets forretningsorden (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 3, stk. 3, fjerde afsnit, i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der er knyttet til traktaterne, fastsætter, at indtil den 31. oktober 2014, når Rådet træffer en afgørelse med kvalificeret flertal, skal det, hvis et medlem af Rådet kræver det, kontrolleres, at de medlemsstater, der udgør det kvalificerede flertal, repræsenterer mindst 62 % af Unionens samlede befolkning beregnet i overensstemmelse med befolkningstallene i artikel 1 i bilag III til Rådets forretningsorden (i det følgende benævnt »forretningsordenen«). |
| --- | --- |

(1)

Artikel 3, stk. 3, fjerde afsnit, i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der er knyttet til traktaterne, fastsætter, at indtil den 31. oktober 2014, når Rådet træffer en afgørelse med kvalificeret flertal, skal det, hvis et medlem af Rådet kræver det, kontrolleres, at de medlemsstater, der udgør det kvalificerede flertal, repræsenterer mindst 62 % af Unionens samlede befolkning beregnet i overensstemmelse med befolkningstallene i artikel 1 i bilag III til Rådets forretningsorden (i det følgende benævnt »forretningsordenen«).

| (2) | I henhold til artikel 2, stk. 2, i bilag III til forretningsordenen tilpasser Rådet med virkning fra den 1. januar hvert år de tal, der er nævnt i artikel 1 i det omhandlede bilag, i overensstemmelse med de oplysninger, Den Europæiske Unions Statistiske Kontor har til rådighed pr. 30. september det foregående år. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 2, stk. 2, i bilag III til forretningsordenen tilpasser Rådet med virkning fra den 1. januar hvert år de tal, der er nævnt i artikel 1 i det omhandlede bilag, i overensstemmelse med de oplysninger, Den Europæiske Unions Statistiske Kontor har til rådighed pr. 30. september det foregående år.

| (3) | Forretningsordenen bør derfor tilpasses i overensstemmelse hermed for 2011 — |
| --- | --- |

(3)

Forretningsordenen bør derfor tilpasses i overensstemmelse hermed for 2011 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 1 i bilag III til forretningsordenen affattes således:

»Artikel 1

Med henblik på anvendelsen af artikel 16, stk. 5, i EU-traktaten og artikel 3, stk. 3 og 4, i protokol (nr. 36) om overgangsbestemmelser fastsættes det samlede befolkningstal for hver medlemsstat for perioden fra 1. januar til 31. december 2011 således:

| Medlemsstat | Befolkning
  (× 1 000) |
| --- | --- |
| Tyskland | 81 802,3 |
| Frankrig | 64 714,1 |
| Det Forenede Kongerige | 62 008,0 |
| Italien | 60 340,3 |
| Spanien | 45 989,0 |
| Polen | 38 167,3 |
| Rumænien | 21 462,2 |
| Nederlandene | 16 575,0 |
| Grækenland | 11 305,1 |
| Belgien | 10 827,0 |
| Portugal | 10 637,7 |
| Den Tjekkiske Republik | 10 506,8 |
| Ungarn | 10 014,3 |
| Sverige | 9 340,7 |
| Østrig | 8 375,3 |
| Bulgarien | 7 563,7 |
| Danmark | 5 534,7 |
| Slovakiet | 5 424,9 |
| Finland | 5 351,4 |
| Irland | 4 467,9 |
| Litauen | 3 329,0 |
| Letland | 2 248,4 |
| Slovenien | 2 047,0 |
| Estland | 1 340,1 |
| Cypern | 803,1 |
| Luxembourg | 502,1 |
| Malta | 413,0 |
| I alt | 501 090,4 |
| Tærskel (62 %) | 310 676,1« |

Medlemsstat

Befolkning

(× 1 000)

Tyskland

81 802,3

Frankrig

64 714,1

Det Forenede Kongerige

62 008,0

Italien

60 340,3

Spanien

45 989,0

Polen

38 167,3

Rumænien

21 462,2

Nederlandene

16 575,0

Grækenland

11 305,1

Belgien

10 827,0

Portugal

10 637,7

Den Tjekkiske Republik

10 506,8

Ungarn

10 014,3

Sverige

9 340,7

Østrig

8 375,3

Bulgarien

7 563,7

Danmark

5 534,7

Slovakiet

5 424,9

Finland

5 351,4

Irland

4 467,9

Litauen

3 329,0

Letland

2 248,4

Slovenien

2 047,0

Estland

1 340,1

Cypern

803,1

Luxembourg

502,1

Malta

413,0

I alt

501 090,4

Tærskel (62 %)

310 676,1«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. januar 2011.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2010.

På Rådets vegne

S. VANACKERE

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2009/937/EU af 1. december 2009 om vedtagelse af Rådets forretningsorden (EUT L 325 af 11.12.2009, s. 35).

1

---

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/49

---

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉS AFGØRELSE EUPOL COPPS/1/2010

af 21. december 2010

om forlængelse af mandatet for chefen for Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS)

(2010/796/FUSP)

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 38, stk. 3,

under henvisning til Rådets afgørelse 2010/784/FUSP af 17. december 2010 om Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS) (1), særlig artikel 10, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 10, stk. 1, i afgørelse 2010/784/FUSP bemyndiges Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité til i overensstemmelse med traktatens artikel 38 at træffe relevante afgørelser med henblik på at varetage den politiske kontrol med og den strategiske ledelse af EUPOL COPPS, herunder navnlig afgørelsen om udnævnelse af en missionschef. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 10, stk. 1, i afgørelse 2010/784/FUSP bemyndiges Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité til i overensstemmelse med traktatens artikel 38 at træffe relevante afgørelser med henblik på at varetage den politiske kontrol med og den strategiske ledelse af EUPOL COPPS, herunder navnlig afgørelsen om udnævnelse af en missionschef.

| (2) | Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik har foreslået, at Henrik MALMQUISTs mandat som missionschef for EUPOL COPPS forlænges — |
| --- | --- |

(2)

Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik har foreslået, at Henrik MALMQUISTs mandat som missionschef for EUPOL COPPS forlænges —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Henrik MALMQUISTs mandat som chef for Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS) forlænges herved fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Den anvendes indtil den 31. december 2011.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2010.

På Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités vegne

W. STEVENS

Formand

---

(1)  EUT L 335 af 18.12.2010, s. 60.

1

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/50

---

AFGØRELSE Nr. 1/2010 TRUFFET AF DEN BLANDEDE VETERINÆRKOMITÉ, DER ER NEDSAT VED AFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG DET SCHWEIZISKE FORBUND OM HANDEL MED LANDBRUGSPRODUKTER

af 1. december 2010

om ændring af appendiks 1, 2, 5, 6, 10 og 11 i bilag 11 til aftalen

(2010/797/EU)

DEN BLANDEDE VETERINÆRKOMITÉ HAR —

under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter (i det følgende benævnt »landbrugsaftalen«), særlig artikel 19, stk. 3, i bilag 11, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Landbrugsaftalen trådte i kraft den 1. juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Landbrugsaftalen trådte i kraft den 1. juni 2002.

| (2) | I henhold til artikel 19, stk. 1, i bilag 11 til landbrugsaftalen er Den Blandede Veterinærkomité ansvarlig for behandlingen af alle spørgsmål vedrørende nævnte bilag og dets gennemførelse samt for at varetage de opgaver, der er fastsat i det. I henhold til artikel 19, stk. 3, kan Den Blandede Veterinærkomité beslutte at ændre appendikserne i bilag 11, navnlig for at tilpasse eller ajourføre dem. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 19, stk. 1, i bilag 11 til landbrugsaftalen er Den Blandede Veterinærkomité ansvarlig for behandlingen af alle spørgsmål vedrørende nævnte bilag og dets gennemførelse samt for at varetage de opgaver, der er fastsat i det. I henhold til artikel 19, stk. 3, kan Den Blandede Veterinærkomité beslutte at ændre appendikserne i bilag 11, navnlig for at tilpasse eller ajourføre dem.

| (3) | Appendikserne i bilag 11 til landbrugsaftalen blev ændret første gang ved afgørelse nr. 2/2003 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund af 25. november 2003 om handel med landbrugsprodukter, om ændring af appendiks 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 11 i bilag 11 til aftalen (1). |
| --- | --- |

(3)

Appendikserne i bilag 11 til landbrugsaftalen blev ændret første gang ved afgørelse nr. 2/2003 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund af 25. november 2003 om handel med landbrugsprodukter, om ændring af appendiks 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 11 i bilag 11 til aftalen (1).

| (4) | Appendikserne i bilag 11 til landbrugsaftalen blev senest ændret ved afgørelse nr. 1/2008 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter, af den 23. december 2008 om ændring af appendiks 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 10 i bilag 11 til aftalen (2). |
| --- | --- |

(4)

Appendikserne i bilag 11 til landbrugsaftalen blev senest ændret ved afgørelse nr. 1/2008 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter, af den 23. december 2008 om ændring af appendiks 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 10 i bilag 11 til aftalen (2).

| (5) | Det Schweiziske Forbund har anmodet om en forlængelse af den fritagelse, der tidligere blev indrømmet, fra trikinundersøgelsen af slagtekroppe og kød af tamsvin, der er blevet holdt med henblik på opfedning og slagtning på små slagterier. Da handel med Den Europæiske Unions medlemsstater med ovennævnte slagtekroppe og kød af tamsvin, kødprodukter og forarbejdede kødprodukter heraf ikke må finde sted, jf. artikel 9a) i det schweiziske indenrigsministeriums bekendtgørelse om animalske fødevarer (RS 817.022.108), kan denne anmodning efterkommes. Den pågældende fritagelse bør derfor kunne finde anvendelse indtil den 31. december 2014. |
| --- | --- |

(5)

Det Schweiziske Forbund har anmodet om en forlængelse af den fritagelse, der tidligere blev indrømmet, fra trikinundersøgelsen af slagtekroppe og kød af tamsvin, der er blevet holdt med henblik på opfedning og slagtning på små slagterier. Da handel med Den Europæiske Unions medlemsstater med ovennævnte slagtekroppe og kød af tamsvin, kødprodukter og forarbejdede kødprodukter heraf ikke må finde sted, jf. artikel 9a) i det schweiziske indenrigsministeriums bekendtgørelse om animalske fødevarer (RS 817.022.108), kan denne anmodning efterkommes. Den pågældende fritagelse bør derfor kunne finde anvendelse indtil den 31. december 2014.

| (6) | Siden den seneste ændring af appendikserne i bilag 11 til landbrugsaftalen er bestemmelserne i appendiks 1, 2, 5, 6, og 10 i bilag 11 til den nævnte aftale ligeledes blevet ændret. Kontaktorganerne i appendiks 11 i bilag 11 til landbrugsaftalen bør derfor ajourføres. |
| --- | --- |

(6)

Siden den seneste ændring af appendikserne i bilag 11 til landbrugsaftalen er bestemmelserne i appendiks 1, 2, 5, 6, og 10 i bilag 11 til den nævnte aftale ligeledes blevet ændret. Kontaktorganerne i appendiks 11 i bilag 11 til landbrugsaftalen bør derfor ajourføres.

| (7) | Bestemmelserne i appendiks 1, 2, 5, 6, 10 og 11 i bilag 11 til landbrugsaftalen ajourføres derfor — |
| --- | --- |

(7)

Bestemmelserne i appendiks 1, 2, 5, 6, 10 og 11 i bilag 11 til landbrugsaftalen ajourføres derfor —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Appendiks 1, 2, 5, 6, 10 og 11 i bilag 11 til landbrugsaftalen ændres i overensstemmelse med bilag I-VI til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse, der er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af de to formænd eller andre personer, der er bemyndiget til at handle på parternes vegne.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på den dato, hvor den er undertegnet af begge parter.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Undertegnet i Bern, den 1. december 2010.

På Det Schweiziske Forbunds vegne

Hans WYSS

Delegationsleder

Undertegnet i Bruxelles, den 1. december 2010.

På Den Europæiske Unions vegne

Paul VAN GELDORP

Delegationsleder

---

(1)  EUT L 23 af 28.1.2004, s. 27.

1

(2)  EUT L 6 af 10.1.2009, s. 89.

2

---

BILAG I

| 1. | Kapitel V »Aviær influenza« i appendiks 1 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:
  »V.   Aviær influenza

  A.   RETSFORSKRIFTER (1)







  Den Europæiske Union | Schweiz |
| --- | --- | --- |
| Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16). | 1. | Lov om epizootier (LFE; RS 916.40) af 1. juli 1966, særlig artikel 1, 1a og 9a (foranstaltninger mod meget smitsomme epizootier, mål for bekæmpelsen) og 57 (tekniske gennemførelsesbestemmelser, internationalt samarbejde). |

1.

Kapitel V »Aviær influenza« i appendiks 1 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

»V.   Aviær influenza

A.   RETSFORSKRIFTER (1)

Den Europæiske Union

Schweiz

Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16).

1.

Lov om epizootier (LFE; RS 916.40) af 1. juli 1966, særlig artikel 1, 1a og 9a (foranstaltninger mod meget smitsomme epizootier, mål for bekæmpelsen) og 57 (tekniske gennemførelsesbestemmelser, internationalt samarbejde).

| 2. | Bekendtgørelse om epizootier (OFE; RS 916.401) af 27. juni 1995, særlig artikel 2 (meget smitsomme epizootier), 49 (behandling af mikroorganismer, der er patogene for dyr), 73 og 74 (rengøring og desinfektion), 77-98 (fælles bestemmelser om meget smitsomme epizootier) og 122-125 (særlige foranstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza) |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse om epizootier (OFE; RS 916.401) af 27. juni 1995, særlig artikel 2 (meget smitsomme epizootier), 49 (behandling af mikroorganismer, der er patogene for dyr), 73 og 74 (rengøring og desinfektion), 77-98 (fælles bestemmelser om meget smitsomme epizootier) og 122-125 (særlige foranstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza)

| 3. | Bekendtgørelse af 14. juni 1999 om økonomiministeriets opbygning, (Org. DFE; RS 172.216.1), særlig artikel 8 (referencelaboratorium). |
| --- | --- |

3.

Bekendtgørelse af 14. juni 1999 om økonomiministeriets opbygning, (Org. DFE; RS 172.216.1), særlig artikel 8 (referencelaboratorium).

B.   SÆRLIGE BESTEMMELSER

| 1. | EU-referencelaboratoriet for aviær influenza er: Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Det Forenede Kongerige. Schweiz afholder de udgifter, som påhviler landet til de foranstaltninger, som følger af denne udpegning. Laboratoriets funktioner og opgaver er beskrevet i bilag VII, punkt 2, til direktiv 2005/94/EF. |
| --- | --- |

1.

EU-referencelaboratoriet for aviær influenza er: Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Det Forenede Kongerige. Schweiz afholder de udgifter, som påhviler landet til de foranstaltninger, som følger af denne udpegning. Laboratoriets funktioner og opgaver er beskrevet i bilag VII, punkt 2, til direktiv 2005/94/EF.

| 2. | I henhold til artikel 97 i bekendtgørelsen om epizootier har Schweiz en beredskabsplan, der er offentliggjort på Office vétérinaire fédéral's websted. |
| --- | --- |

2.

I henhold til artikel 97 i bekendtgørelsen om epizootier har Schweiz en beredskabsplan, der er offentliggjort på Office vétérinaire fédéral's websted.

| 3. | Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 60 i direktiv 2005/94/EF og artikel 57 i lov om epizootier. |
| --- | --- |

3.

Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 60 i direktiv 2005/94/EF og artikel 57 i lov om epizootier.

| 2. | Kapitel VII »Sygdomme hos fisk og bløddyr« i appendiks 1 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:
  »VII.   Sygdomme hos fisk og bløddyr

  A.   RETSFORSKRIFTER (2)







  Den Europæiske Union | Schweiz |
| --- | --- | --- |
| Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (EUT L 328 af 24.11.2006, s. 14). | 1. | Lov om epizootier (LFE; RS 916.40) af 1. juli 1966, særlig artikel 1, 1a og 10 (foranstaltninger mod epizootier) og 57 (tekniske gennemførelsesbestemmelser, internationalt samarbejde). |

2.

Kapitel VII »Sygdomme hos fisk og bløddyr« i appendiks 1 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

»VII.   Sygdomme hos fisk og bløddyr

A.   RETSFORSKRIFTER (2)

Den Europæiske Union

Schweiz

Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (EUT L 328 af 24.11.2006, s. 14).

1.

Lov om epizootier (LFE; RS 916.40) af 1. juli 1966, særlig artikel 1, 1a og 10 (foranstaltninger mod epizootier) og 57 (tekniske gennemførelsesbestemmelser, internationalt samarbejde).

| 2. | Bekendtgørelse om epizootier (OFE; RS 916.401) af 27. juni 1995, særlig artikel 3 og 4 (relevante epizootier), 18a (registrering af opdrætsenheder omfattende fisk), 61 (forpligtelser for forpagtere af en fiskerettighed og for organer, der overvåger fiskeri), 62-76 (generelle bekæmpelsesforanstaltninger), 275-290 (særlige foranstaltninger vedrørende fiskesygdomme, diagnoselaboratorium) |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse om epizootier (OFE; RS 916.401) af 27. juni 1995, særlig artikel 3 og 4 (relevante epizootier), 18a (registrering af opdrætsenheder omfattende fisk), 61 (forpligtelser for forpagtere af en fiskerettighed og for organer, der overvåger fiskeri), 62-76 (generelle bekæmpelsesforanstaltninger), 275-290 (særlige foranstaltninger vedrørende fiskesygdomme, diagnoselaboratorium)

B.   SÆRLIGE BESTEMMELSER

| 1. | For øjeblikket opdrættes der ikke flade østers i Schweiz. Hvis der udbryder bonamiose eller marteiliose, forpligter Office vétérinaire fédéral sig til at træffe de nødvendige hasteforanstaltninger i overensstemmelse med Den Europæiske Unions regler på grundlag af artikel 57 i lov om epizootier. |
| --- | --- |

1.

For øjeblikket opdrættes der ikke flade østers i Schweiz. Hvis der udbryder bonamiose eller marteiliose, forpligter Office vétérinaire fédéral sig til at træffe de nødvendige hasteforanstaltninger i overensstemmelse med Den Europæiske Unions regler på grundlag af artikel 57 i lov om epizootier.

| 2. | Vedrørende bekæmpelsen af sygdomme hos fisk og bløddyr anvender Schweiz bekendtgørelsen om epizootier, særlig artikel 61 (forpligtelser for ejere og forpagtere af en fiskerettighed og for organer, der overvåger fiskeri), 62-76 (generelle bekæmpelsesforanstaltninger), 275-290 (særlige foranstaltninger vedrørende fiskesygdomme, diagnoselaboratorium) og 291 (epizootier under overvågning). |
| --- | --- |

2.

Vedrørende bekæmpelsen af sygdomme hos fisk og bløddyr anvender Schweiz bekendtgørelsen om epizootier, særlig artikel 61 (forpligtelser for ejere og forpagtere af en fiskerettighed og for organer, der overvåger fiskeri), 62-76 (generelle bekæmpelsesforanstaltninger), 275-290 (særlige foranstaltninger vedrørende fiskesygdomme, diagnoselaboratorium) og 291 (epizootier under overvågning).

| 3. | EU-referencelaboratoriet for krebsdyrssygdomme er Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Det Forenede Kongerige. EU-referencelaboratoriet for fiskesygdomme er: Veterinærinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet, Hangøvej 2, 8200 Århus, Danmark. EU-referencelaboratoriet for bløddyrssygdomme er Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Frankrig. Schweiz afholder de udgifter, som påhviler landet til de foranstaltninger, som følger af disse udpegninger. Laboratoriernes funktioner og opgaver er beskrevet i bilag VI, del I, til direktiv 2006/88/EF. |
| --- | --- |

3.

EU-referencelaboratoriet for krebsdyrssygdomme er Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Det Forenede Kongerige. EU-referencelaboratoriet for fiskesygdomme er: Veterinærinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet, Hangøvej 2, 8200 Århus, Danmark. EU-referencelaboratoriet for bløddyrssygdomme er Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Frankrig. Schweiz afholder de udgifter, som påhviler landet til de foranstaltninger, som følger af disse udpegninger. Laboratoriernes funktioner og opgaver er beskrevet i bilag VI, del I, til direktiv 2006/88/EF.

| 4. | Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 58 i direktiv 2006/88/EF og artikel 57 i lov om epizootier. |
| --- | --- |

4.

Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 58 i direktiv 2006/88/EF og artikel 57 i lov om epizootier.

---

(1)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 1. september 2009.«

(2)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 1. september 2009.«

---

BILAG II

| 1. | Litra d), under nr. 7, del B »Særlige bestemmelser«, kapitel I. »Kvæg og svin«, i appendiks 2 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:






  »d) | Restriktionerne ophæves, hvis to serologiske undersøgelser af alle avlsdyr og et repræsentativt antal slagtedyr udført med mindst 21 dages mellemrum, efter at de smittede dyr er fjernet, har givet et negativt resultat.
  Som følge af anerkendelsen af Schweiz’ status finder bestemmelserne i beslutning 2008/185/EF (EUT L 59 af 4.3.2008, s. 19), senest ændret ved beslutning 2009/248/EF (EUT L 73 af 19.3.2009, s. 22), anvendelse med de fornødne ændringer.« |
| --- | --- | --- |

1.

Litra d), under nr. 7, del B »Særlige bestemmelser«, kapitel I. »Kvæg og svin«, i appendiks 2 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

»d)

Restriktionerne ophæves, hvis to serologiske undersøgelser af alle avlsdyr og et repræsentativt antal slagtedyr udført med mindst 21 dages mellemrum, efter at de smittede dyr er fjernet, har givet et negativt resultat.

Som følge af anerkendelsen af Schweiz’ status finder bestemmelserne i beslutning 2008/185/EF (EUT L 59 af 4.3.2008, s. 19), senest ændret ved beslutning 2009/248/EF (EUT L 73 af 19.3.2009, s. 22), anvendelse med de fornødne ændringer.«

| 2. | Nr. 11, under del B »Særlige bestemmelser«, kapitel I. »Kvæg og svin«, i appendiks 2 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:






  »11. | Kvæg og svin, der handles mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og Schweiz, skal ledsages af sundhedscertifikater som vist i bilag F til direktiv 64/432/EØF. Der foretages følgende ændringer:






  — | I model 1 foretages følgende ændringer i del C:






  — | i punkt 4 vedrørende supplerende sygdomsgarantier suppleres leddene således:






  »— | sygdom: smitsom bovin rhinotracheitis, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Nr. 11, under del B »Særlige bestemmelser«, kapitel I. »Kvæg og svin«, i appendiks 2 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

»11.

Kvæg og svin, der handles mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og Schweiz, skal ledsages af sundhedscertifikater som vist i bilag F til direktiv 64/432/EØF. Der foretages følgende ændringer:

—

I model 1 foretages følgende ændringer i del C:

—

i punkt 4 vedrørende supplerende sygdomsgarantier suppleres leddene således:

»—

sygdom: smitsom bovin rhinotracheitis,

| — | I overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2004/558/EF, hvis bestemmelser finder tilsvarende anvendelse« |
| --- | --- |

—

I overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2004/558/EF, hvis bestemmelser finder tilsvarende anvendelse«

| — | I model 2 foretages følgende ændringer i del C:






  — | i punkt 4 vedrørende supplerende sygdomsgarantier suppleres leddene således:






  »— | sygdom: Aujeszkys sygdom, |
| --- | --- | --- | --- |

—

I model 2 foretages følgende ændringer i del C:

—

i punkt 4 vedrørende supplerende sygdomsgarantier suppleres leddene således:

»—

sygdom: Aujeszkys sygdom,

| — | i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2008/185/EF, hvis bestemmelser finder tilsvarende anvendelse«.« |
| --- | --- |

—

i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2008/185/EF, hvis bestemmelser finder tilsvarende anvendelse«.«

| 3. | Nr. 4, under del B »Særlige bestemmelser«, kapitel IV. »Fjerkræ og rugeæg«, i appendiks 2 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:






  »4. | Ved afsendelse af rugeæg til Den Europæiske Union forpligter de schweiziske myndigheder sig til at overholde mærkningsreglerne i Kommissionens forordning (EF) nr. 617/2008 af 27. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår handelsnormer for rugeæg og kyllinger af fjerkræ (EUT L 168 af 28.6.2008, s. 5).« |
| --- | --- | --- |

3.

Nr. 4, under del B »Særlige bestemmelser«, kapitel IV. »Fjerkræ og rugeæg«, i appendiks 2 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

»4.

Ved afsendelse af rugeæg til Den Europæiske Union forpligter de schweiziske myndigheder sig til at overholde mærkningsreglerne i Kommissionens forordning (EF) nr. 617/2008 af 27. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår handelsnormer for rugeæg og kyllinger af fjerkræ (EUT L 168 af 28.6.2008, s. 5).«

| 4. | Kapitel V »Akvakulturdyr og -produkter« i appendiks 2 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:
  »V.   Akvakulturdyr og -produkter

  A.   RETSFORSKRIFTER (1)







  Den Europæiske Union | Schweiz |
| --- | --- | --- |
| Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (EUT L 328 af 24.11.2006, s. 14). | 1. | Bekendtgørelse om epizootier (OFE; RS 916401) af 27. juni 1995, særlig artikel 3 og 4 (relevante epizootier), 18a (registrering af opdrætsenheder omfattende fisk), 61 (forpligtelser for forpagtere af en fiskerettighed og for organer, der overvåger fiskeri), 62-76 (generelle bekæmpelsesforanstaltninger), 275-290 (særlige foranstaltninger vedrørende fiskesygdomme, diagnoselaboratorium). |

4.

Kapitel V »Akvakulturdyr og -produkter« i appendiks 2 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

»V.   Akvakulturdyr og -produkter

A.   RETSFORSKRIFTER (1)

Den Europæiske Union

Schweiz

Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (EUT L 328 af 24.11.2006, s. 14).

1.

Bekendtgørelse om epizootier (OFE; RS 916401) af 27. juni 1995, særlig artikel 3 og 4 (relevante epizootier), 18a (registrering af opdrætsenheder omfattende fisk), 61 (forpligtelser for forpagtere af en fiskerettighed og for organer, der overvåger fiskeri), 62-76 (generelle bekæmpelsesforanstaltninger), 275-290 (særlige foranstaltninger vedrørende fiskesygdomme, diagnoselaboratorium).

| 2. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE; RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE; RS 916.443.10).

| 3. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af dyr fra tredjelande ad luftvejen (OITA; RS 916.443.12). |
| --- | --- |

3.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af dyr fra tredjelande ad luftvejen (OITA; RS 916.443.12).

B.   SÆRLIGE BESTEMMELSER

| 1. | Ved anvendelse af bilaget anerkendes det, at Schweiz har status som officielt fri for infektiøs lakseanæmi og infektion med Marteilia refringens og Bonamia ostreae. |
| --- | --- |

1.

Ved anvendelse af bilaget anerkendes det, at Schweiz har status som officielt fri for infektiøs lakseanæmi og infektion med Marteilia refringens og Bonamia ostreae.

| 2. | Spørgsmålet om den eventuelle anvendelse af artikel 29, 40, 41, 43, 44 og 50 i direktiv 2006/88/EF sorterer under Den Blandede Veterinærkomité. |
| --- | --- |

2.

Spørgsmålet om den eventuelle anvendelse af artikel 29, 40, 41, 43, 44 og 50 i direktiv 2006/88/EF sorterer under Den Blandede Veterinærkomité.

| 3. | Dyresundhedsbestemmelserne for afsætning af vandlevende pryddyr, akvakulturdyr bestemt til opdræt, herunder genudlægningsområder, lystfiskesøer (put and take-fiskeri), åbne pryddyrsanlæg eller udsætning og akvakulturdyr og -produkter bestemt til konsum er fastlagt i artikel 4-9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1251/2008 af 12. december 2008 om gennemførelse af Rådets direktiv 2006/88/EF for så vidt angår betingelser og udstedelse af certifikat ved omsætning og import til Fællesskabet af akvakulturdyr og produkter deraf og om fastlæggelse af en liste over vektorarter (EUT L 337 af 16.12.2008, s. 41). |
| --- | --- |

3.

Dyresundhedsbestemmelserne for afsætning af vandlevende pryddyr, akvakulturdyr bestemt til opdræt, herunder genudlægningsområder, lystfiskesøer (put and take-fiskeri), åbne pryddyrsanlæg eller udsætning og akvakulturdyr og -produkter bestemt til konsum er fastlagt i artikel 4-9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1251/2008 af 12. december 2008 om gennemførelse af Rådets direktiv 2006/88/EF for så vidt angår betingelser og udstedelse af certifikat ved omsætning og import til Fællesskabet af akvakulturdyr og produkter deraf og om fastlæggelse af en liste over vektorarter (EUT L 337 af 16.12.2008, s. 41).

| 4. | Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 58 i direktiv 2006/88/EF og artikel 57 i lov om epizootier. |
| --- | --- |

4.

Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 58 i direktiv 2006/88/EF og artikel 57 i lov om epizootier.

---

(1)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 1. september 2009.«

---

BILAG III

Del A »Identifikation af dyr« i kapitel V i appendiks 5 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

»A.   Identifikation af dyr

A.   RETSFORSKRIFTER (1)

| Den Europæiske Union | Schweiz |
| --- | --- |
| 1. | Rådets direktiv 2008/71/EF af 15. juli 2008 om identifikation og registrering af svin (EUT L 213 af 8.8.2008, s. 31). |

Den Europæiske Union

Schweiz

1.

Rådets direktiv 2008/71/EF af 15. juli 2008 om identifikation og registrering af svin (EUT L 213 af 8.8.2008, s. 31).

| 2. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 (EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 (EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1).

| 1. | Bekendtgørelse om epizootier (OFE; RS 916.401) af 27. juni 1995, særlig artikel 7-20 (registrering og identifikation). |
| --- | --- |

1.

Bekendtgørelse om epizootier (OFE; RS 916.401) af 27. juni 1995, særlig artikel 7-20 (registrering og identifikation).

| 2. | Bekendtgørelse af 23. november 2005 om databasen over handelen med dyr (RS 916.404). |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse af 23. november 2005 om databasen over handelen med dyr (RS 916.404).

B.   SÆRLIGE BESTEMMELSER

| a) | Anvendelsen af artikel 4, nr. 2), i direktiv 2008/71/EF sorterer under Den Blandede Veterinærkomité. |
| --- | --- |

a)

Anvendelsen af artikel 4, nr. 2), i direktiv 2008/71/EF sorterer under Den Blandede Veterinærkomité.

| b) | Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 22 i forordning (EF) nr. 1760/2000 og artikel 57 i lov om epizootier samt artikel 1 i bekendtgørelsen af 14. november 2007 om koordinering af kontrol med landbrugsbedrifterne (OCI, RS 910.15). |
| --- | --- |

b)

Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 22 i forordning (EF) nr. 1760/2000 og artikel 57 i lov om epizootier samt artikel 1 i bekendtgørelsen af 14. november 2007 om koordinering af kontrol med landbrugsbedrifterne (OCI, RS 910.15).

---

(1)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 1. september 2009.«

1

---

BILAG IV

| 1. | Nr. 6 i underafsnittet om »Særlige betingelser« i kapitel I i appendiks 6 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:






  »(6) | De schweiziske myndigheder har adgang til fritagelse fra trikinundersøgelsen af slagtekroppe og kød af tamsvin, der er blevet holdt med henblik på opfedning og slagtning på små slagterier.
  Denne bestemmelse anvendes indtil den 31. december 2014.
  I medfør af bestemmelserne i artikel 8, stk. 3, i bekendtgørelsen fra DFE af 23. november 2005 om slagtehygiejne (OHyAb; RS 817.190.1) og artikel 9, stk. 8, i bekendtgørelse fra DFI af 23. november 2005 om animalske fødevarer (RS 817.022.108) forsynes disse slagtekroppe og kød af tamsvin, der er blevet holdt med henblik på opfedning og slagtning, og forarbejdede kødvarer, kødprodukter og forarbejdede kødprodukter heraf med et særligt sundhedsstempel i overensstemmelse med den i bilag 9, sidste stk., i bekendtgørelse fra DFE af 23. november 2005 om slagtehygiejne (OHyAb; RS 817.190.1) definerede model. Handel med Den Europæiske Unions medlemsstater med disse produkter må ikke finde sted, jf. bestemmelserne i artikel 9a i bekendtgørelse fra DFI af 23. november 2005 om animalske fødevarer (RS 817.022.108).« |
| --- | --- | --- |

1.

Nr. 6 i underafsnittet om »Særlige betingelser« i kapitel I i appendiks 6 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

»(6)

De schweiziske myndigheder har adgang til fritagelse fra trikinundersøgelsen af slagtekroppe og kød af tamsvin, der er blevet holdt med henblik på opfedning og slagtning på små slagterier.

Denne bestemmelse anvendes indtil den 31. december 2014.

I medfør af bestemmelserne i artikel 8, stk. 3, i bekendtgørelsen fra DFE af 23. november 2005 om slagtehygiejne (OHyAb; RS 817.190.1) og artikel 9, stk. 8, i bekendtgørelse fra DFI af 23. november 2005 om animalske fødevarer (RS 817.022.108) forsynes disse slagtekroppe og kød af tamsvin, der er blevet holdt med henblik på opfedning og slagtning, og forarbejdede kødvarer, kødprodukter og forarbejdede kødprodukter heraf med et særligt sundhedsstempel i overensstemmelse med den i bilag 9, sidste stk., i bekendtgørelse fra DFE af 23. november 2005 om slagtehygiejne (OHyAb; RS 817.190.1) definerede model. Handel med Den Europæiske Unions medlemsstater med disse produkter må ikke finde sted, jf. bestemmelserne i artikel 9a i bekendtgørelse fra DFI af 23. november 2005 om animalske fødevarer (RS 817.022.108).«

| 2. | Nr. 11 i underafsnittet »Særlige betingelser« i kapitel I i appendiks 6 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:






  »(11) | 1. | Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1) |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Nr. 11 i underafsnittet »Særlige betingelser« i kapitel I i appendiks 6 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

»(11)

1.

Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1)

| 2. | Kommissionens direktiv 95/45/EF af 26. juli 1995 om specifikke renhedskriterier for farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 226 af 22.9.1995, s. 1) |
| --- | --- |

2.

Kommissionens direktiv 95/45/EF af 26. juli 1995 om specifikke renhedskriterier for farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 226 af 22.9.1995, s. 1)

| 3. | Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 af 28. oktober 1996 om fastlæggelse af en fællesskabsprocedure for aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler (EFT L 299 af 23.11.1996, s. 1) |
| --- | --- |

3.

Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 af 28. oktober 1996 om fastlæggelse af en fællesskabsprocedure for aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler (EFT L 299 af 23.11.1996, s. 1)

| 4. | Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3) |
| --- | --- |

4.

Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3)

| 5. | Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10) |
| --- | --- |

5.

Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10)

| 6. | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/2/EF af 22. februar 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling (EFT L 66 af 13.3.1999, s. 16) |
| --- | --- |

6.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/2/EF af 22. februar 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling (EFT L 66 af 13.3.1999, s. 16)

| 7. | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/3/EF af 22. februar 1999 om opstilling af en fællesskabsliste over levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling (EFT L 66 af 13.3.1999, s. 24) |
| --- | --- |

7.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/3/EF af 22. februar 1999 om opstilling af en fællesskabsliste over levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling (EFT L 66 af 13.3.1999, s. 24)

| 8. | Kommissionens afgørelse af 23. februar 1999 om oprettelse af en liste over aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler, i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 (EFT L 84 af 27.3.1999, s. 1) |
| --- | --- |

8.

Kommissionens afgørelse af 23. februar 1999 om oprettelse af en liste over aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler, i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 (EFT L 84 af 27.3.1999, s. 1)

| 9. | Kommissionens beslutning 2002/840/EF af 23. oktober 2002 om listen over anlæg i tredjelande, der er godkendt til at bestråle fødevarer (EFT L 287 af 25.10.2002, s. 40) |
| --- | --- |

9.

Kommissionens beslutning 2002/840/EF af 23. oktober 2002 om listen over anlæg i tredjelande, der er godkendt til at bestråle fødevarer (EFT L 287 af 25.10.2002, s. 40)

| 10. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2065/2003 af 10. november 2003 om røgaromaer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på fødevarer (EUT L 309 af 26.11.2003, s. 1) |
| --- | --- |

10.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2065/2003 af 10. november 2003 om røgaromaer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på fødevarer (EUT L 309 af 26.11.2003, s. 1)

| 11. | Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5) |
| --- | --- |

11.

Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5)

| 12. | Kommissionens forordning (EF) nr. 884/2007 af 26. juli 2007 om beredskabsforanstaltninger, som suspenderer anvendelsen af E 128 Red 2G som farvestof i fødevarer (EUT L 195 af 27.7.2007, s. 8) |
| --- | --- |

12.

Kommissionens forordning (EF) nr. 884/2007 af 26. juli 2007 om beredskabsforanstaltninger, som suspenderer anvendelsen af E 128 Red 2G som farvestof i fødevarer (EUT L 195 af 27.7.2007, s. 8)

| 13. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1332/2008 af 16. december 2008 om fødevareenzymer og om ændring af Rådets direktiv 83/417/EØF, Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999, direktiv 2000/13/EF, Rådets direktiv 2001/112/EF og forordning (EF) nr. 258/97 (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 7) |
| --- | --- |

13.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1332/2008 af 16. december 2008 om fødevareenzymer og om ændring af Rådets direktiv 83/417/EØF, Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999, direktiv 2000/13/EF, Rådets direktiv 2001/112/EF og forordning (EF) nr. 258/97 (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 7)

| 14. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16) |
| --- | --- |

14.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16)

| 15. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1334/2008 af 16. december 2008 om aromaer og visse fødevareingredienser med aromagivende egenskaber til anvendelse i og på fødevarer og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1601/91, forordning (EF) nr. 2232/96, forordning (EF) nr. 110/2008 og direktiv 2000/13/EF (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 34) |
| --- | --- |

15.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1334/2008 af 16. december 2008 om aromaer og visse fødevareingredienser med aromagivende egenskaber til anvendelse i og på fødevarer og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1601/91, forordning (EF) nr. 2232/96, forordning (EF) nr. 110/2008 og direktiv 2000/13/EF (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 34)

| 16. | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/32/EF af 23. april 2009 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af fødevarer og fødevareingredienser (EUT L 141 af 6.6.2009, s. 3) |
| --- | --- |

16.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/32/EF af 23. april 2009 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af fødevarer og fødevareingredienser (EUT L 141 af 6.6.2009, s. 3)

| 17. | Kommissionens direktiv 2008/60/EF af 17. juni 2008 om specifikke renhedskriterier for sødestoffer til brug i levnedsmidler (EUT L 158 af 18.6.2008, s. 17) |
| --- | --- |

17.

Kommissionens direktiv 2008/60/EF af 17. juni 2008 om specifikke renhedskriterier for sødestoffer til brug i levnedsmidler (EUT L 158 af 18.6.2008, s. 17)

| 18. | Kommissionens direktiv 2008/84/EF af 27. august 2008 om specifikke renhedskriterier for andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EUT L 253 af 20.9.2008, s. 1) |
| --- | --- |

18.

Kommissionens direktiv 2008/84/EF af 27. august 2008 om specifikke renhedskriterier for andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EUT L 253 af 20.9.2008, s. 1)

| 19. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 af 6. maj 2009 om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (EUT L 152 af 16.6.2009, s. 11).« |
| --- | --- |

19.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 af 6. maj 2009 om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (EUT L 152 af 16.6.2009, s. 11).«

---

BILAG V

Afsnit V i appendiks 10 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

| 1) | Nr. 3, 6, 7, 8, 9 og 14 i del 1.A udgår. |
| --- | --- |

1)

Nr. 3, 6, 7, 8, 9 og 14 i del 1.A udgår.

| 2) | I del 1.A tilføjes følgende numre:






  »31. | Kommissionens direktiv 2008/60/EF af 17. juni 2008 om specifikke renhedskriterier for sødestoffer til brug i levnedsmidler (EUT L 158 af 18.6.2008, s. 17). |
| --- | --- | --- |

2)

I del 1.A tilføjes følgende numre:

»31.

Kommissionens direktiv 2008/60/EF af 17. juni 2008 om specifikke renhedskriterier for sødestoffer til brug i levnedsmidler (EUT L 158 af 18.6.2008, s. 17).

| 32. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16). |
| --- | --- |

32.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16).

| 33. | Kommissionens direktiv 2008/84/EF af 27. august 2008 om specifikke renhedskriterier for andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EUT L 253 af 20.9.2008, s. 1).« |
| --- | --- |

33.

Kommissionens direktiv 2008/84/EF af 27. august 2008 om specifikke renhedskriterier for andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EUT L 253 af 20.9.2008, s. 1).«

---

BILAG VI

Appendiks 11 i bilag 11 til landbrugsaftalen affattes således:

»Appendiks 11

Kontaktorganer

| 1. | For Den Europæiske Union





  Direktøren |
| --- | --- |
| Dyresundhed og -velfærd |
| Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere |
| Europa-Kommissionen, 1049 Bruxelles |

1.

Direktøren

Dyresundhed og -velfærd

Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere

Europa-Kommissionen, 1049 Bruxelles

| 2. | For Schweiz:





  Direktøren |
| --- | --- |
| Office vétérinaire fédéral |
| CH-3003 Bern |

2.

Direktøren

Office vétérinaire fédéral

CH-3003 Bern

Andre vigtige kontaktorganer:

| Afdelingslederen |
| --- |
| Office fédéral de la santé publique |
| Division sécurité alimentaire |
| CH-3003 Bern«. |

Afdelingslederen

Office fédéral de la santé publique

Division sécurité alimentaire

CH-3003 Bern«.

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 22.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 338/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 338/60

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS AFGØRELSE

Nr. 291/10/KOL

af 7. juli 2010

om anerkendelse af godkendte zoner i Norge med hensyn til Bonamia ostreae og Marteilia refringens

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 109 og protokol 1,

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra d), og protokol 1,

under henvisning til den retsakt, der nævnes i punkt 4.1.5a i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen: Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (1), som tilpasset ved protokol 1 til EØS-aftalen, særlig artikel 53, og

ud fra følgende betragtninger:

Ved afgørelse nr. 225/04/KOL af 9. september 2004 anerkendte EFTA-Tilsynsmyndigheden hele Norges kystlinje som en godkendt zone med hensyn til Bonamia ostreae og Marteilia refringens.

Ved e-mail af 3. juni 2009 underrettede Norge EFTA-Tilsynsmyndigheden om, at der var opdaget en infektion med Bonamia ostrea i vilde østers fra distriktet Aust-Agder i det sydlige Norge, og at der var oprettet en kontrolzone og en tilsynszone omkring det pågældende område.

Ved brev af 23. april 2010 (tilfælde nr. 554681) bekræftede Norge over for EFTA-Tilsynsmyndigheden, at tilstedeværelsen af Bonamia ostrea i vilde østers fra distriktet Aust-Agder i det sydlige Norge ikke kunne udelukkes, og at der ikke var forelagt afgørende beviser, der berettigede, at kontrol- og tilsynszonen omkring det pågældende område blev ophævet.

Det hedder i artikel 53, stk. 3, i direktiv 2006/88/EF, at hvis den epizootiske undersøgelse bekræfter, at der er stor sandsynlighed for, at der er forekommet infektion, trækkes medlemsstatens, zonens eller segmentets status som sygdomsfri tilbage efter samme procedure som for indrømmelsen af statussen. På baggrund af den epidemiologiske undersøgelse, der er gennemført af Norge, og resultatet af drøftelserne mellem det norske veterinærinstitut og EU's referencelaboratorium finder EFTA-Tilsynsmyndigheden, at bestemmelsens krav for at tilbagetrække det berørte områdes status som sygdomsfri (Aust-Agder i det sydlige Norge) er opfyldt.

Afgørelse nr. 225/04/KOL af 9. september 2004 bør derfor ophæves.

De foranstaltninger, der fastsættes i denne afgørelse, er i overensstemmelse med udtalelse fra EFTA's Veterinærudvalg, som bistår myndigheden —

TRUFFET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De godkendte norske zoner med hensyn til Bonamia ostreae og Marteilia refringens er opført i bilaget.

Artikel 2

Afgørelse nr. 225/04/KOL ophæves herved.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 7. juli 2010.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Norge.

Artikel 5

Kun den engelske udgave af denne afgørelse er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juli 2010.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Per SANDERUD

Formand

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Medlem af kollegiet

---

(1)  EUT L 328 af 24.11.2006, s. 14, og EØS-tillæg nr. 32 af 17.6.2010, s. 1. Dette direktiv er endnu ikke offentliggjort på norsk.

1

---

BILAG

| 1. | Hele den norske kystlinje er en godkendt zone med hensyn til Marteilia refringens. |
| --- | --- |

1.

Hele den norske kystlinje er en godkendt zone med hensyn til Marteilia refringens.

| 2. | Hele den norske kystlinje er en godkendt zone med hensyn til Bonamia ostreae, bortset fra:






  — | distriktet Aust-Agder i det sydlige Norge. |
| --- | --- | --- |

2.

Hele den norske kystlinje er en godkendt zone med hensyn til Bonamia ostreae, bortset fra:

—

distriktet Aust-Agder i det sydlige Norge.

---