# Jurnalul Oficial L 338/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.338.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 338 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5322 decembrie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.338.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 338

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5322 decembrie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1239/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de ajustare, de la 1 iulie 2010, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1240/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de ajustare, începând cu 1 iulie 2010, a ratei contribuției la sistemul de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1241/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare, printre altele, din Republica Populară Chineză | 8 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1242/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 | 10 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1243/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză produse de Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. | 22 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1244/2010 al Comisiei din 9 decembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1245/2010 al Comisiei din 21 decembrie 2010 privind deschiderea contingentelor tarifare din Uniune pentru anul 2011 pentru ovine și caprine și pentru carnea de oaie și de capră | 37 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1246/2010 al Comisiei din 21 decembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 40 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 1247/2010 al Comisiei din 21 decembrie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11 | 42 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2010/92/UE a Comisiei din 21 decembrie 2010 de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în vederea includerii bromuconazolului ca substanță activă (
  2
  ) | 44 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/795/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 14 decembrie 2010 privind modificarea regulamentului de procedură al Consiliului | 47 |
| | | 2010/796/PESC |
| | * | Decizia EUPOL COPPS/1/2010 a Comitetului politic și de securitate din 21 decembrie 2010 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) | 49 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2010/797/UE |
| | * | Decizia nr. 1/2010 a Comitetului mixt veterinar instituit prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 1 decembrie 2010 cu privire la modificarea apendicelor 1, 2, 5, 6, 10 și 11 la anexa 11 la acord | 50 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 1239/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de ajustare, de la 1 iulie 2010, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți

1

*

Regulamentul (UE) nr. 1240/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de ajustare, începând cu 1 iulie 2010, a ratei contribuției la sistemul de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1241/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare, printre altele, din Republica Populară Chineză

8

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1242/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

10

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1243/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză produse de Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd.

22

*

Regulamentul (UE) nr. 1244/2010 al Comisiei din 9 decembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 (
  1
  )

1

35

*

Regulamentul (UE) nr. 1245/2010 al Comisiei din 21 decembrie 2010 privind deschiderea contingentelor tarifare din Uniune pentru anul 2011 pentru ovine și caprine și pentru carnea de oaie și de capră

37

Regulamentul (UE) nr. 1246/2010 al Comisiei din 21 decembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

40

Regulamentul (UE) nr. 1247/2010 al Comisiei din 21 decembrie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

42

DIRECTIVE

*

Directiva 2010/92/UE a Comisiei din 21 decembrie 2010 de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în vederea includerii bromuconazolului ca substanță activă (
  2
  )

2

44

DECIZII

2010/795/UE

*

Decizia Consiliului din 14 decembrie 2010 privind modificarea regulamentului de procedură al Consiliului

47

2010/796/PESC

*

Decizia EUPOL COPPS/1/2010 a Comitetului politic și de securitate din 21 decembrie 2010 de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS)

49

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

2010/797/UE

*

Decizia nr. 1/2010 a Comitetului mixt veterinar instituit prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 1 decembrie 2010 cu privire la modificarea apendicelor 1, 2, 5, 6, 10 și 11 la anexa 11 la acord

50

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 291/10/COL din 7 iulie 2010 privind recunoașterea zonelor autorizate din Norvegia în ceea ce privește Bonamia ostreae și Marteilia refringens | 60 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 291/10/COL din 7 iulie 2010 privind recunoașterea zonelor autorizate din Norvegia în ceea ce privește Bonamia ostreae și Marteilia refringens

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE și Elveția |
| | (2)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE și Elveția

1

(2)   Text cu relevanță pentru SEE

2

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1239/2010 AL CONSILIULUI

din 20 decembrie 2010

de ajustare, de la 1 iulie 2010, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, în special articolul 12,

având în vedere Statutul funcționarilor Comunităților Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene, prevăzute de Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 (1), în special articolele 63, 64, 65 și 82 din Statutul funcționarilor și anexele VII, XI și XIII la acesta, precum și articolul 20 alineatul (1), articolele 64, 92 și 132 din Regimul aplicabil celorlalți agenți,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât, pentru a garanta că puterea de cumpărare a funcționarilor și a celorlalți agenți ai Uniunii evoluează în paralel cu cea a funcționarilor publici naționali din statele membre, remunerațiile și pensiile funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene ar trebui ajustate în cadrul revizuirii anuale din 2010,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

De la 1 iulie 2010, data „1 iulie 2009” menționată la articolul 63 paragraful al doilea din Statutul funcționarilor se înlocuiește cu „1 iulie 2010”.

Articolul 2

De la 1 iulie 2010, tabelul salariilor lunare de bază, prevăzut la articolul 66 din Statutul funcționarilor, aplicabil în scopul calculării remunerațiilor și pensiilor, se înlocuiește cu următorul tabel:

| 1.7.2010 | TREAPTĂ |
| --- | --- |
| GRAD | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 |

1.7.2010

TREAPTĂ

GRAD

1

2

3

4

5

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

Articolul 3

De la 1 iulie 2010, coeficienții corectori aplicabili remunerației funcționarilor și a celorlalți agenți, în temeiul articolului 64 din Statutul funcționarilor, sunt cei indicați în coloana 2 din tabelul prezentat mai jos.

De la 1 ianuarie 2011, coeficienții corectori aplicabili, în temeiul articolului 17 alineatul (3) din anexa VII la Statutul funcționarilor, transferurilor efectuate de către funcționari și ceilalți agenți sunt cei indicați în coloana 3 din tabelul prezentat mai jos.

De la 1 iulie 2010, coeficienții corectori aplicabili pensiilor în temeiul articolului 20 alineatul (1) din anexa XIII la Statutul funcționarilor sunt cei indicați în coloana 4 din tabelul prezentat mai jos.

De la 16 mai 2010, coeficienții corectori aplicabili remunerației funcționarilor și a celorlalți agenți, în temeiul articolului 64 din Statutul funcționarilor, sunt cei indicați în coloana 5 din tabelul prezentat mai jos. Data efectivă a ajustării anuale pentru acele locuri de repartizare este 16 mai 2010.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Țara/Localitatea | Remunerare
  1.7.2010 | Transfer
  1.1.2011 | Pensie
  1.7.2010 | Remunerare
  16.5.2010 |
| Bulgaria | 62,7 | 59,3 | 100,0 | |
| Republica Cehă | 84,2 | 77,5 | 100,0 | |
| Danemarca | 134,1 | 130,5 | 130,5 | |
| Germania | 94,8 | 96,5 | 100,0 | |
| Bonn | 94,7 | | | |
| Karlsruhe | 92,1 | | | |
| Munchen | 103,7 | | | |
| Estonia | 75,6 | 76,6 | 100,0 | |
| Irlanda | 109,1 | 103,9 | 103,9 | |
| Grecia | 94,8 | 94,3 | 100,0 | |
| Spania | 97,7 | 91,0 | 100,0 | |
| Franța | 116,1 | 107,6 | 107,6 | |
| Italia | 106,6 | 102,3 | 102,3 | |
| Varese | 92,3 | | | |
| Cipru | 83,7 | 86,7 | 100,0 | |
| Letonia | 74,3 | 69,4 | 100,0 | |
| Lituania | 72,5 | 68,8 | 100,0 | |
| Ungaria | 79,2 | 68,6 | 100,0 | |
| Malta | 82,2 | 84,8 | 100,0 | |
| Țările de Jos | 104,1 | 98,0 | 100,0 | |
| Austria | 106,2 | 105,1 | 105,1 | |
| Polonia | 77,1 | 68,1 | 100,0 | |
| Portugalia | 85,0 | 85,1 | 100,0 | |
| România | | 59,1 | 100,0 | 69,5 |
| Slovenia | 89,6 | 84,4 | 100,0 | |
| Slovacia | 80,0 | 75,4 | 100,0 | |
| Finlanda | 119,4 | 112,4 | 112,4 | |
| Suedia | 118,6 | 112,6 | 112,6 | |
| Regatul Unit | | 108,4 | 108,4 | 134,4 |
| Culham | 104,5 | | | |

1

2

3

4

5

Țara/Localitatea

Remunerare

1.7.2010

Transfer

1.1.2011

Pensie

1.7.2010

Remunerare

16.5.2010

Bulgaria

62,7

59,3

100,0

Republica Cehă

84,2

77,5

100,0

Danemarca

134,1

130,5

130,5

Germania

94,8

96,5

100,0

Bonn

94,7

Karlsruhe

92,1

Munchen

103,7

Estonia

75,6

76,6

100,0

Irlanda

109,1

103,9

103,9

Grecia

94,8

94,3

100,0

Spania

97,7

91,0

100,0

Franța

116,1

107,6

107,6

Italia

106,6

102,3

102,3

Varese

92,3

Cipru

83,7

86,7

100,0

Letonia

74,3

69,4

100,0

Lituania

72,5

68,8

100,0

Ungaria

79,2

68,6

100,0

Malta

82,2

84,8

100,0

Țările de Jos

104,1

98,0

100,0

Austria

106,2

105,1

105,1

Polonia

77,1

68,1

100,0

Portugalia

85,0

85,1

100,0

România

59,1

100,0

69,5

Slovenia

89,6

84,4

100,0

Slovacia

80,0

75,4

100,0

Finlanda

119,4

112,4

112,4

Suedia

118,6

112,6

112,6

Regatul Unit

108,4

108,4

134,4

Culham

104,5

Articolul 4

De la 1 iulie 2010, valoarea indemnizației acordate în perioada de concediu pentru creșterea copilului, menționată la articolul 42a paragrafele al doilea și al treilea din Statutul funcționarilor este de 911,73 EUR și de 1 215,63 EUR pentru familiile monoparentale.

Articolul 5

De la 1 iulie 2010, valoarea de bază a alocației pentru locuință prevăzută la articolul 1 alineatul (1) din anexa VII la Statutul funcționarilor este de 170,52 EUR.

De la 1 iulie 2010, cuantumul alocației pentru copilul aflat în întreținere, prevăzută la articolul 2 alineatul (1) din anexa VII la Statutul funcționarilor este de 372,61 EUR.

De la 1 iulie 2010, cuantumul alocației școlare prevăzută la articolul 3 alineatul (1) din anexa VII la Statutul funcționarilor este de 252,81 EUR.

De la 1 iulie 2010, cuantumul alocației școlare, prevăzută la articolul 3 alineatul (2) din anexa VII la Statutul funcționarilor este de 91,02 EUR.

De la 1 iulie 2010, cuantumul minim al indemnizației de expatriere prevăzută la articolul 69 din Statutul funcționarilor și la articolul 4 alineatul (1) paragraful al doilea din anexa VII este de 505,39 EUR.

De la 1 iulie 2010, cuantumul indemnizației de expatriere prevăzută la articolul 134 din Regimul aplicabil celorlalți agenți este de 363,31 EUR.

Articolul 6

De la 1 ianuarie 2011, valoarea indemnizației pentru distanța parcursă în kilometri prevăzută la articolul 8 alineatul (2) din anexa VII la Statutul funcționarilor se ajustează după cum urmează:

| 0 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între: | 0-200 km |
| --- | --- |
| 0,3790 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între: | 201-1 000 km |
| 0,6316 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între: | 1 001-2 000 km |
| 0,3790 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între: | 2 001-3 000 km |
| 0,1262 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între: | 3 001-4 000 km |
| 0,0609 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între: | 4 001-10 000 km |
| 0 EUR pe km pentru distanțe de peste | 10 000 km. |

0 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între:

0-200 km

0,3790 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între:

201-1 000 km

0,6316 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între:

1 001-2 000 km

0,3790 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între:

2 001-3 000 km

0,1262 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între:

3 001-4 000 km

0,0609 EUR pe km pentru distanțe cuprinse între:

4 001-10 000 km

0 EUR pe km pentru distanțe de peste

10 000 km.

La indemnizația pentru distanța parcursă în kilometri menționată anterior se adaugă o sumă forfetară suplimentară, în valoare de:

| — | 189,48 EUR, în cazul în care distanța pe cale ferată dintre locul de angajare și locul de origine este între 725 km și 1 450 km; |
| --- | --- |

—

189,48 EUR, în cazul în care distanța pe cale ferată dintre locul de angajare și locul de origine este între 725 km și 1 450 km;

| — | 378,93 EUR, în cazul în care distanța pe cale ferată dintre locul de angajare și locul de origine este mai mare de 1 450 km. |
| --- | --- |

—

378,93 EUR, în cazul în care distanța pe cale ferată dintre locul de angajare și locul de origine este mai mare de 1 450 km.

Articolul 7

De la 1 iulie 2010, valoarea diurnei prevăzute la articolul 10 alineatul (1) din anexa VII la Statutul funcționarilor este de:

| — | 39,17 EUR pentru funcționarul care are dreptul la alocația pentru locuință; |
| --- | --- |

—

39,17 EUR pentru funcționarul care are dreptul la alocația pentru locuință;

| — | 31,58 EUR pentru funcționarul care nu are dreptul la alocația pentru locuință. |
| --- | --- |

—

31,58 EUR pentru funcționarul care nu are dreptul la alocația pentru locuință.

Articolul 8

De la 1 iulie 2010, limita inferioară a indemnizației de instalare prevăzute la articolul 24 alineatul (3) din Regimul aplicabil celorlalți agenți este de:

| — | 1 114,99 EUR pentru agentul care are dreptul la alocația pentru locuință; |
| --- | --- |

—

1 114,99 EUR pentru agentul care are dreptul la alocația pentru locuință;

| — | 662,97 EUR pentru agentul care nu are dreptul la alocația pentru locuință. |
| --- | --- |

—

662,97 EUR pentru agentul care nu are dreptul la alocația pentru locuință.

Articolul 9

De la 1 iulie 2010, în ceea ce privește alocația de șomaj prevăzută la articolul 28a alineatul (3) paragraful al doilea din Regimul aplicabil celorlalți agenți, limita inferioară este de 1 337,19 EUR, cea superioară este de 2 674,39 EUR.

De la 1 iulie 2010, indemnizația standard prevăzută la articolul 28a alineatul (7) este de 1 215,63 EUR.

Articolul 10

De la 1 iulie 2010, tabelul salariilor lunare de bază de la articolul 93 din Regimul aplicabil celorlalți agenți se înlocuiește cu următorul tabel:

| GRUPA DE FUNCȚII | 1.7.2010 | TREAPTĂ |
| --- | --- | --- |
| GRAD | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 832,42 | 5 953,71 | 6 077,52 | 6 203,91 | 6 332,92 | 6 464,62 | 6 599,06 |
| | 17 | 5 154,85 | 5 262,04 | 5 371,47 | 5 483,18 | 5 597,20 | 5 713,60 | 5 832,42 |
| | 16 | 4 555,99 | 4 650,73 | 4 747,45 | 4 846,17 | 4 946,95 | 5 049,83 | 5 154,85 |
| | 15 | 4 026,70 | 4 110,44 | 4 195,92 | 4 283,18 | 4 372,25 | 4 463,17 | 4 555,99 |
| | 14 | 3 558,90 | 3 632,91 | 3 708,46 | 3 785,58 | 3 864,31 | 3 944,67 | 4 026,70 |
| | 13 | 3 145,45 | 3 210,86 | 3 277,63 | 3 345,80 | 3 415,37 | 3 486,40 | 3 558,90 |
| III | 12 | 4 026,63 | 4 110,36 | 4 195,84 | 4 283,09 | 4 372,15 | 4 463,07 | 4 555,88 |
| | 11 | 3 558,86 | 3 632,87 | 3 708,41 | 3 785,53 | 3 864,25 | 3 944,60 | 4 026,63 |
| | 10 | 3 145,43 | 3 210,84 | 3 277,61 | 3 345,77 | 3 415,34 | 3 486,36 | 3 558,86 |
| | 9 | 2 780,03 | 2 837,84 | 2 896,86 | 2 957,09 | 3 018,59 | 3 081,36 | 3 145,43 |
| | 8 | 2 457,08 | 2 508,17 | 2 560,33 | 2 613,57 | 2 667,92 | 2 723,40 | 2 780,03 |
| II | 7 | 2 779,98 | 2 837,80 | 2 896,82 | 2 957,07 | 3 018,58 | 3 081,36 | 3 145,45 |
| | 6 | 2 456,97 | 2 508,07 | 2 560,24 | 2 613,49 | 2 667,84 | 2 723,33 | 2 779,98 |
| | 5 | 2 171,49 | 2 216,65 | 2 262,76 | 2 309,82 | 2 357,86 | 2 406,91 | 2 456,97 |
| | 4 | 1 919,18 | 1 959,10 | 1 999,84 | 2 041,44 | 2 083,90 | 2 127,24 | 2 171,49 |
| I | 3 | 2 364,28 | 2 413,35 | 2 463,43 | 2 514,56 | 2 566,74 | 2 620,01 | 2 674,39 |
| | 2 | 2 090,12 | 2 133,50 | 2 177,78 | 2 222,98 | 2 269,11 | 2 316,21 | 2 364,28 |
| | 1 | 1 847,76 | 1 886,11 | 1 925,25 | 1 965,21 | 2 005,99 | 2 047,63 | 2 090,12 |

GRUPA DE FUNCȚII

1.7.2010

TREAPTĂ

GRAD

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 832,42

5 953,71

6 077,52

6 203,91

6 332,92

6 464,62

6 599,06

17

5 154,85

5 262,04

5 371,47

5 483,18

5 597,20

5 713,60

5 832,42

16

4 555,99

4 650,73

4 747,45

4 846,17

4 946,95

5 049,83

5 154,85

15

4 026,70

4 110,44

4 195,92

4 283,18

4 372,25

4 463,17

4 555,99

14

3 558,90

3 632,91

3 708,46

3 785,58

3 864,31

3 944,67

4 026,70

13

3 145,45

3 210,86

3 277,63

3 345,80

3 415,37

3 486,40

3 558,90

III

12

4 026,63

4 110,36

4 195,84

4 283,09

4 372,15

4 463,07

4 555,88

11

3 558,86

3 632,87

3 708,41

3 785,53

3 864,25

3 944,60

4 026,63

10

3 145,43

3 210,84

3 277,61

3 345,77

3 415,34

3 486,36

3 558,86

9

2 780,03

2 837,84

2 896,86

2 957,09

3 018,59

3 081,36

3 145,43

8

2 457,08

2 508,17

2 560,33

2 613,57

2 667,92

2 723,40

2 780,03

II

7

2 779,98

2 837,80

2 896,82

2 957,07

3 018,58

3 081,36

3 145,45

6

2 456,97

2 508,07

2 560,24

2 613,49

2 667,84

2 723,33

2 779,98

5

2 171,49

2 216,65

2 262,76

2 309,82

2 357,86

2 406,91

2 456,97

4

1 919,18

1 959,10

1 999,84

2 041,44

2 083,90

2 127,24

2 171,49

I

3

2 364,28

2 413,35

2 463,43

2 514,56

2 566,74

2 620,01

2 674,39

2

2 090,12

2 133,50

2 177,78

2 222,98

2 269,11

2 316,21

2 364,28

1

1 847,76

1 886,11

1 925,25

1 965,21

2 005,99

2 047,63

2 090,12

Articolul 11

De la 1 iulie 2010, limita inferioară a indemnizației de instalare prevăzută la articolul 94 din Regimul aplicabil celorlalți agenți este de:

| — | 838,66 EUR pentru agentul care are dreptul la alocația pentru locuință; |
| --- | --- |

—

838,66 EUR pentru agentul care are dreptul la alocația pentru locuință;

| — | 497,22 EUR pentru agentul care nu are dreptul la alocația pentru locuință. |
| --- | --- |

—

497,22 EUR pentru agentul care nu are dreptul la alocația pentru locuință.

Articolul 12

De la 1 iulie 2010, în ceea ce privește alocația de șomaj prevăzută la articolul 96 alineatul (3) paragraful al doilea din Regimul aplicabil celorlalți agenți, limita inferioară este de 1 002,90 EUR, cea superioară este de 2 005,78 EUR.

De la 1 iulie 2010, indemnizația standard prevăzută la articolul 96 alineatul (7) este de 911,73 EUR.

De la 1 iulie 2010, limita inferioară pentru alocația de șomaj prevăzută la articolul 136 din Regimul aplicabil celorlalți agenți este de 882,33 EUR, iar limita superioară este de 2 076,07 EUR.

Articolul 13

De la 1 iulie 2010, indemnizațiile pentru munca neîntreruptă sau în schimburi prevăzute la articolul 1 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CECO, CEE, Euratom) nr. 300/76 al Consiliului (2) sunt în valoare de 382,17 EUR, 576,84 EUR, 630,69 EUR și 859,84 EUR.

Articolul 14

De la 1 iulie 2010, la sumele prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 260/68 al Consiliului (3) se aplică un coeficient de 5,516766.

Articolul 15

De la 1 iulie 2010, tabelul de la articolul 8 alineatul (2) din anexa XIII la Statutul funcționarilor se înlocuiește cu următorul tabel:

| 1.7.2010 | TREAPTĂ |
| --- | --- |
| GRAD | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 | 17 630,00 | | |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 919,04 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 | | | |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 216,49 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 681,17 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 324,20 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 | | | |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 8 064,86 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 127,99 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 299,95 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 568,11 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 921,28 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 349,59 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 844,31 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 | | | |

1.7.2010

TREAPTĂ

GRAD

1

2

3

4

5

6

7

8

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

18 370,84

18 370,84

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

17 630,00

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 919,04

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 216,49

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 681,17

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 324,20

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7 427,52

7 739,63

8 064,86

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 127,99

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 299,95

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 568,11

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 921,28

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 349,59

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 844,31

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

Articolul 16

De la 1 iulie 2010, în vederea aplicării articolului 18 alineatul (1) din anexa XIII la Statutul funcționarilor, valoarea indemnizației forfetare prevăzute la fostul articol 4a din anexa VII la Statutul funcționarilor în vigoare înainte de 1 mai 2004 este de:

| — | 131,84 EUR pe lună pentru funcționarii cu gradul C4 sau C5; |
| --- | --- |

—

131,84 EUR pe lună pentru funcționarii cu gradul C4 sau C5;

| — | 202,14 EUR pe lună pentru funcționarii cu gradul C1, C2 sau C3. |
| --- | --- |

—

202,14 EUR pe lună pentru funcționarii cu gradul C1, C2 sau C3.

Articolul 17

De la 1 iulie 2010, grila salariilor lunare de bază de la articolul 133 din Regimul aplicabil celorlalți agenți se înlocuiește cu următorul tabel:

| Grad | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salariu de bază normă întreagă | 1 680,76 | 1 958,08 | 2 122,97 | 2 301,75 | 2 495,58 | 2 705,73 | 2 933,59 |
| Grad | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Salariu de bază normă întreagă | 3 180,63 | 3 448,48 | 3 738,88 | 4 053,72 | 4 395,09 | 4 765,20 | 5 166,49 |
| Grad | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Salariu de bază normă întreagă | 5 601,56 | 6 073,28 | 6 584,71 | 7 139,21 | 7 740,41 | | |

Grad

1

2

3

4

5

6

7

Salariu de bază normă întreagă

1 680,76

1 958,08

2 122,97

2 301,75

2 495,58

2 705,73

2 933,59

Grad

8

9

10

11

12

13

14

Salariu de bază normă întreagă

3 180,63

3 448,48

3 738,88

4 053,72

4 395,09

4 765,20

5 166,49

Grad

15

16

17

18

19

Salariu de bază normă întreagă

5 601,56

6 073,28

6 584,71

7 139,21

7 740,41

Articolul 18

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  JO L 56, 4.3.1968, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CECO, CEE, Euratom) nr. 300/76 al Consiliului din 9 februarie 1976 de stabilire a categoriilor de beneficiari care au dreptul la indemnizații pentru muncă neîntreruptă sau în schimburi, a condițiilor de acordare și a cuantumului acestor indemnizații (JO L 38, 13.2.1976, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 260/68 al Consiliului din 29 februarie 1968 de stabilire a condițiilor și a procedurii de aplicare a impozitului stabilit în beneficiul Comunităților Europene (JO L 56, 4.3.1968, p. 8).

3

---

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/7

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1240/2010 AL CONSILIULUI

din 20 decembrie 2010

de ajustare, începând cu 1 iulie 2010, a ratei contribuției la sistemul de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Statutul funcționarilor Comunităților Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene, prevăzute în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 (1), în special articolul 83a și anexa XII la acesta,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 13 din anexa XII la Statutul funcționarilor, Eurostat a prezentat la 1 septembrie 2010 raportul privind evaluarea actuarială pe anul 2010 a sistemului de pensii, actualizând parametrii menționați în anexa respectivă. Conform acestei evaluări, rata contribuției necesare pentru menținerea echilibrului actuarial al sistemului de pensii este de 11,6 % din salariul de bază. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 13 din anexa XII la Statutul funcționarilor, Eurostat a prezentat la 1 septembrie 2010 raportul privind evaluarea actuarială pe anul 2010 a sistemului de pensii, actualizând parametrii menționați în anexa respectivă. Conform acestei evaluări, rata contribuției necesare pentru menținerea echilibrului actuarial al sistemului de pensii este de 11,6 % din salariul de bază.

| (2) | În consecință, pentru asigurarea echilibrului actuarial al sistemului de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Comunităților Europene, este necesar ca rata contribuției să fie ajustată la 11,6 % din salariul de bază, |
| --- | --- |

(2)

În consecință, pentru asigurarea echilibrului actuarial al sistemului de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Comunităților Europene, este necesar ca rata contribuției să fie ajustată la 11,6 % din salariul de bază,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

De la 1 iulie 2010, rata contribuției menționate la articolul 83 alineatul (2) din Statutul funcționarilor este de 11,6 %.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  JO L 56, 4.3.1968, p. 1.

1

---

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/8

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1241/2010 AL CONSILIULUI

din 20 decembrie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare, printre altele, din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 al Consiliului din 23 iulie 2001 privind măsurile pe care Comunitatea le poate lua ca urmare a unui raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping sau antisubvenții (1), în special articolul 2 alineatul (1),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsurile în vigoare

| (1) | În urma unei anchete antidumping privind importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și din Ucraina („prima anchetă”), prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007 al Consiliului din 23 aprilie 2007 (2) au fost impuse măsuri antidumping. Regulamentul menționat a intrat în vigoare la 27 aprilie 2007. |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete antidumping privind importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și din Ucraina („prima anchetă”), prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007 al Consiliului din 23 aprilie 2007 (2) au fost impuse măsuri antidumping. Regulamentul menționat a intrat în vigoare la 27 aprilie 2007.

| (2) | Se reamintește faptul că nivelul taxei antidumping definitive impuse la importurile de mese de călcat produse de producătorul-exportator chinez Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (denumit în continuare „Since Hardware”) a fost de 0 %, în timp ce, pentru alți producători-exportatori chinezi, s-a situat între 18,1 % și 38,1 %. În urma unei reexaminări intermediare ulterioare, aceste niveluri ale taxelor au fost majorate până la 42,3 % prin dispozițiile Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 270/2010 al Consiliului din 29 martie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 (3). |
| --- | --- |

(2)

Se reamintește faptul că nivelul taxei antidumping definitive impuse la importurile de mese de călcat produse de producătorul-exportator chinez Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (denumit în continuare „Since Hardware”) a fost de 0 %, în timp ce, pentru alți producători-exportatori chinezi, s-a situat între 18,1 % și 38,1 %. În urma unei reexaminări intermediare ulterioare, aceste niveluri ale taxelor au fost majorate până la 42,3 % prin dispozițiile Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 270/2010 al Consiliului din 29 martie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 (3).

2.   Deschiderea unei noi proceduri

| (3) | La 2 octombrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei anchete antidumping în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (5) („regulamentul de bază”) privind importurile în Uniune de mese de călcat originare din RPC, limitată la Since Hardware. În avizul de deschidere, Comisia a anunțat, de asemenea, deschiderea unei reexaminări în temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 în scopul de a permite modificările necesare ale Regulamentului (CE) nr. 452/2007 în lumina raportului Organului de apel al OMC intitulat „Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” (AB-2005-6) (6). La punctele 305 și 306 din respectivul raport se prevede faptul că un producător-exportator cu privire la care s-a constatat în cadrul unei anchete inițiale că nu practica dumpingul trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurii definitive impuse în urma unei astfel de anchete și nu poate face obiectul unor reexaminări administrative și reexaminări care au loc în urma modificării circumstanțelor. |
| --- | --- |

(3)

La 2 octombrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei anchete antidumping în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (5) („regulamentul de bază”) privind importurile în Uniune de mese de călcat originare din RPC, limitată la Since Hardware. În avizul de deschidere, Comisia a anunțat, de asemenea, deschiderea unei reexaminări în temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 în scopul de a permite modificările necesare ale Regulamentului (CE) nr. 452/2007 în lumina raportului Organului de apel al OMC intitulat „Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” (AB-2005-6) (6). La punctele 305 și 306 din respectivul raport se prevede faptul că un producător-exportator cu privire la care s-a constatat în cadrul unei anchete inițiale că nu practica dumpingul trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurii definitive impuse în urma unei astfel de anchete și nu poate face obiectul unor reexaminări administrative și reexaminări care au loc în urma modificării circumstanțelor.

3.   Excluderea societății Since Hardware de la aplicarea măsurii antidumping definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007

| (4) | Since Hardware ar trebui exclusă din domeniul de aplicare al măsurii antidumping definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007, astfel încât Since Hardware să nu intre sub incidența a două regulamente antidumping în același timp, |
| --- | --- |

(4)

Since Hardware ar trebui exclusă din domeniul de aplicare al măsurii antidumping definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007, astfel încât Since Hardware să nu intre sub incidența a două regulamente antidumping în același timp,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 452/2007 se modifică după cum urmează:

La articolul 1 alineatul (2), în tabel, se elimină rubrica privind Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd și rubrica „Alte companii” se înlocuiește cu rubrica cu „Alte companii, cu excepția Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou – Cod adițional TARIC A784)”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  JO L 201, 26.7.2001, p. 10.

1

(2)  JO L 109, 26.4.2007, p. 12.

2

(3)  JO L 84, 31.3.2010, p. 13.

3

(4)  JO C 237, 2.10.2009, p. 5.

4

(5)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

5

(6)  WT/DS295/AB/R, 29 noiembrie 2005.

6

---

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/10

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1242/2010 AL CONSILIULUI

din 20 decembrie 2010

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2) și (5),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1312/98 al Consiliului din 24 iunie 1998 (2), în urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta originală”), Consiliul a impus taxe antidumping definitive (denumite în continuare „măsurile originale”) asupra importurilor de frânghii din fibre sintetice originare din India. Nivelele taxelor impuse au fost de 53 % pentru un producător-exportator indian și de 82 % pentru toate celelalte importuri originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1312/98 al Consiliului din 24 iunie 1998 (2), în urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta originală”), Consiliul a impus taxe antidumping definitive (denumite în continuare „măsurile originale”) asupra importurilor de frânghii din fibre sintetice originare din India. Nivelele taxelor impuse au fost de 53 % pentru un producător-exportator indian și de 82 % pentru toate celelalte importuri originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”).

| (2) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1736/2004 din 4 octombrie 2004 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India (3), Consiliul a menținut aceste măsuri, după o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „reexaminarea precedentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor”). |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1736/2004 din 4 octombrie 2004 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India (3), Consiliul a menținut aceste măsuri, după o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „reexaminarea precedentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor”).

2.   Cererea de reexaminare

| (3) | Comitetul de legătură al industriei UE de sfoară, corzi și plasă (Eurocord) (denumit în continuare „solicitantul”) a depus la 4 mai 2009 o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază în numele unor producători din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția Uniunii de frânghie din fibre sintetice. |
| --- | --- |

(3)

Comitetul de legătură al industriei UE de sfoară, corzi și plasă (Eurocord) (denumit în continuare „solicitantul”) a depus la 4 mai 2009 o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază în numele unor producători din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția Uniunii de frânghie din fibre sintetice.

| (4) | Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

| (5) | Întrucât, după consultarea comitetului consultativ, a ajuns la concluzia că existau suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 7 octombrie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

Întrucât, după consultarea comitetului consultativ, a ajuns la concluzia că existau suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 7 octombrie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

3.   Ancheta

3.1.   Perioada de anchetă

| (6) | Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea unei probabilități de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”). |
| --- | --- |

(6)

Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea unei probabilități de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”).

3.2.   Părțile vizate de prezenta anchetă

| (7) | Comisia a informat în mod oficial producătorii cunoscuți din Uniune, exportatorii și producătorii-exportatori din țara în cauză, reprezentanții țării în cauză, importatorii, precum și o asociație de utilizatori cunoscuți a fi interesați cu privire la deschiderea examinării în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a informat în mod oficial producătorii cunoscuți din Uniune, exportatorii și producătorii-exportatori din țara în cauză, reprezentanții țării în cauză, importatorii, precum și o asociație de utilizatori cunoscuți a fi interesați cu privire la deschiderea examinării în perspectiva expirării măsurilor.

| (8) | Părților interesate li s-a oferit o oportunitate de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenele menționate în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(8)

Părților interesate li s-a oferit o oportunitate de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenele menționate în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

4.   Eșantionarea

| (9) | Având în vedere numărul aparent ridicat de producători din Uniune și de producători-exportatori din India, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere numărul aparent ridicat de producători din Uniune și de producători-exportatori din India, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

| (10) | Un total de cinci producători indieni, dintre care doi aparțin aceluiași grup, s-au prezentat și au oferit informațiile solicitate în termenul limită dat și și-au exprimat dorința de a fi incluși în eșantion. Patru dintre aceste cinci societăți au produs și au exportat produsul în cauză pe piața Uniunii în decursul PAR. Cea de-a cincea societate nu a exportat produsul în cauză pe piața Uniunii în decursul PAR. Toate cele cinci societăți au fost considerate drept societăți cooperante și au fost luate în considerare pentru includerea în eșantion. Nivelul de cooperare din partea Indiei, respectiv procentul de exporturi către Uniune realizate de către societățile indiene cooperante din totalul exporturilor indiene către Uniune nu a putut fi calculat, deoarece totalul exporturilor către Uniune în decursul PAR raportate de cele cinci societăți cooperante a fost în mod semnificativ mai mare decât volumul înregistrat de Eurostat pentru toate exporturile din India, din motivele detaliate la considerentele (21)-(23). |
| --- | --- |

(10)

Un total de cinci producători indieni, dintre care doi aparțin aceluiași grup, s-au prezentat și au oferit informațiile solicitate în termenul limită dat și și-au exprimat dorința de a fi incluși în eșantion. Patru dintre aceste cinci societăți au produs și au exportat produsul în cauză pe piața Uniunii în decursul PAR. Cea de-a cincea societate nu a exportat produsul în cauză pe piața Uniunii în decursul PAR. Toate cele cinci societăți au fost considerate drept societăți cooperante și au fost luate în considerare pentru includerea în eșantion. Nivelul de cooperare din partea Indiei, respectiv procentul de exporturi către Uniune realizate de către societățile indiene cooperante din totalul exporturilor indiene către Uniune nu a putut fi calculat, deoarece totalul exporturilor către Uniune în decursul PAR raportate de cele cinci societăți cooperante a fost în mod semnificativ mai mare decât volumul înregistrat de Eurostat pentru toate exporturile din India, din motivele detaliate la considerentele (21)-(23).

| (11) | Eșantionul a fost selectat în acord cu autoritățile indiene și a inclus cele patru societăți care au raportat vânzări la export către Uniune. Două dintre cele patru societăți incluse în eșantion erau afiliate. Se reamintește că la ancheta originală a cooperat numai un singur producător-exportator și că acesta este supus în prezent unei taxe antidumping individuale. Se reamintește, de asemenea, că la reexaminarea precedentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor nu a colaborat niciun producător-exportator indian și, prin urmare, în conformitate cu dispozițiile articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările s-au bazat pe datele disponibile. |
| --- | --- |

(11)

Eșantionul a fost selectat în acord cu autoritățile indiene și a inclus cele patru societăți care au raportat vânzări la export către Uniune. Două dintre cele patru societăți incluse în eșantion erau afiliate. Se reamintește că la ancheta originală a cooperat numai un singur producător-exportator și că acesta este supus în prezent unei taxe antidumping individuale. Se reamintește, de asemenea, că la reexaminarea precedentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor nu a colaborat niciun producător-exportator indian și, prin urmare, în conformitate cu dispozițiile articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările s-au bazat pe datele disponibile.

| (12) | Optsprezece producători din Uniune (toți cei cincisprezece reclamanți și alți trei producători, reprezentând împreună 78 % din totalul producției din Uniune) au oferit informația solicitată și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând aproximativ 40 % din industria Uniunii, conform definiției acesteia de la considerentul (40), și jumătate din vânzările tuturor producătorilor cooperanți din Uniune către clienți neafiliați din Uniune. Alegerea eșantionului s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al vânzărilor și pe extinderea geografică a producătorilor din Uniune care puteau fi anchetați în mod rezonabil în timpul disponibil. Unul dintre cei cinci producători din Uniune incluși în eșantion a început să funcționeze în decursul perioadei analizate, așadar datele acestuia nu au fost utilizate în analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru a se evita distorsionarea acestor tendințe. Cu toate acestea, cifrele pentru ceilalți patru producători din Uniune incluși în eșantion utilizate pentru analiza acestor tendințe au rămas reprezentative. |
| --- | --- |

(12)

Optsprezece producători din Uniune (toți cei cincisprezece reclamanți și alți trei producători, reprezentând împreună 78 % din totalul producției din Uniune) au oferit informația solicitată și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând aproximativ 40 % din industria Uniunii, conform definiției acesteia de la considerentul (40), și jumătate din vânzările tuturor producătorilor cooperanți din Uniune către clienți neafiliați din Uniune. Alegerea eșantionului s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al vânzărilor și pe extinderea geografică a producătorilor din Uniune care puteau fi anchetați în mod rezonabil în timpul disponibil. Unul dintre cei cinci producători din Uniune incluși în eșantion a început să funcționeze în decursul perioadei analizate, așadar datele acestuia nu au fost utilizate în analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru a se evita distorsionarea acestor tendințe. Cu toate acestea, cifrele pentru ceilalți patru producători din Uniune incluși în eșantion utilizate pentru analiza acestor tendințe au rămas reprezentative.

| (13) | Comisia a trimis chestionare celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion, precum și celor patru producători-exportatori indieni incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a trimis chestionare celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion, precum și celor patru producători-exportatori indieni incluși în eșantion.

| (14) | S-au primit răspunsuri la chestionar din partea tuturor celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion. Dintre cei patru producători-exportatori indieni incluși în eșantion, unul a încetat să coopereze în timp ce ceilalți trei (dintre care doi afiliați) au răspuns la chestionar în termenul stabilit. Din acest motiv, până la urmă, eșantionul de producători-exportatori indieni a constat din cele trei societăți indiene care au răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(14)

S-au primit răspunsuri la chestionar din partea tuturor celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion. Dintre cei patru producători-exportatori indieni incluși în eșantion, unul a încetat să coopereze în timp ce ceilalți trei (dintre care doi afiliați) au răspuns la chestionar în termenul stabilit. Din acest motiv, până la urmă, eșantionul de producători-exportatori indieni a constat din cele trei societăți indiene care au răspuns la chestionar.

5.   Verificarea informațiilor primite

| (15) | Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii continuării sau al probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și al interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți: |
| --- | --- |

(15)

Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii continuării sau al probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și al interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

5.1.   Producătorii-exportatori din India

| — | Axiom Imex International Ltd., Boisar, |
| --- | --- |

—

Axiom Imex International Ltd., Boisar,

| — | Tufropes Private Limited, Silvassa, |
| --- | --- |

—

Tufropes Private Limited, Silvassa,

| — | India Nets, Indore; |
| --- | --- |

—

India Nets, Indore;

5.2.   Producători din Uniune

| — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalia), |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalia),

| — | Eurorope SA (Grecia), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Grecia),

| — | Lanex A.S. (Republica Cehă), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Republica Cehă),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugalia), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugalia),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (16) | Produsul în cauză este același ca în ancheta originală și se definește după cum urmează: sfoară, corzi, frânghii și cabluri, împletite sau nu, și impregnate, îmbrăcate, acoperite sau învelite sau nu cu cauciuc sau material plastic din polietilenă sau polipropilenă, altele decât sfoară pentru legat sau îmbalotat, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), precum și din alte fibre sintetice din nailon sau alte poliamide sau din poliesteri, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m). Acesta este încadrat în prezent la codurile NC 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 și 5607 50 19. Produsul în cauză se utilizează într-o largă varietate de aplicații marine și industriale, în special în transporturile navale (mai ales pentru amarare) și în industria pescuitului. |
| --- | --- |

(16)

Produsul în cauză este același ca în ancheta originală și se definește după cum urmează: sfoară, corzi, frânghii și cabluri, împletite sau nu, și impregnate, îmbrăcate, acoperite sau învelite sau nu cu cauciuc sau material plastic din polietilenă sau polipropilenă, altele decât sfoară pentru legat sau îmbalotat, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), precum și din alte fibre sintetice din nailon sau alte poliamide sau din poliesteri, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m). Acesta este încadrat în prezent la codurile NC 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 și 5607 50 19. Produsul în cauză se utilizează într-o largă varietate de aplicații marine și industriale, în special în transporturile navale (mai ales pentru amarare) și în industria pescuitului.

| (17) | O parte interesată a afirmat că frânghiile pentru amarare menționate mai sus nu intră în definiția produsului în cauză deoarece, ca urmare a matisirilor atașate la aceste frânghii, astfel de produse ar trebui să fie declarate drept „articole de frânghii” care sunt încadrate la un alt cod NC [a se vedea, de asemenea, considerentul (23)]. Totuși, ar trebui să se remarce că referința la frânghii de amarare se face doar în contextul aplicațiilor diferitelor tipuri de produs în cauză care sunt definite toate drept frânghii din fibre sintetice, după cum s-a precizat în considerentul anterior. |
| --- | --- |

(17)

O parte interesată a afirmat că frânghiile pentru amarare menționate mai sus nu intră în definiția produsului în cauză deoarece, ca urmare a matisirilor atașate la aceste frânghii, astfel de produse ar trebui să fie declarate drept „articole de frânghii” care sunt încadrate la un alt cod NC [a se vedea, de asemenea, considerentul (23)]. Totuși, ar trebui să se remarce că referința la frânghii de amarare se face doar în contextul aplicațiilor diferitelor tipuri de produs în cauză care sunt definite toate drept frânghii din fibre sintetice, după cum s-a precizat în considerentul anterior.

2.   Produsul similar

| (18) | După cum se arată în ancheta originală și după cum confirmă ancheta actuală, produsul în cauză și frânghiile din fibre sintetice produse și vândute de producătorii-exportatori indieni pe piața lor internă, precum și cele produse și vândute de producătorii din Uniune în Uniune sunt identice în toate privințele și au în comun aceleași caracteristici de bază fizice și chimice. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(18)

După cum se arată în ancheta originală și după cum confirmă ancheta actuală, produsul în cauză și frânghiile din fibre sintetice produse și vândute de producătorii-exportatori indieni pe piața lor internă, precum și cele produse și vândute de producătorii din Uniune în Uniune sunt identice în toate privințele și au în comun aceleași caracteristici de bază fizice și chimice. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (19) | O parte interesată a afirmat că produsul fabricat de industria Uniunii nu este comparabil cu produsul în cauză, dat fiind că producătorii din Uniune începuseră să folosească un nou tip de materie primă numit Dyneema, mult mai scump decât orice alte materii prime deoarece produsele bazate pe acest tip au o rezistență mult mai bună. Într-adevăr, producătorii indieni incluși în eșantion nu utilizează acest tip de materie primă. Cu toate acestea, ar trebui să se remarce mai întâi că produsele în cauză reprezintă numai o mică parte dintre produsele vândute de producătorii din Uniune. Într-adevăr, chiar dacă este corect că acest tip de fibră este folosit într-o măsură tot mai mare de către anumiți producători din Uniune, frânghiile Dyneema reprezintă doar o mică parte a producției Uniunii. Prin urmare, chiar dacă diferența semnificativă de cost al materiilor prime (potențial de aproximativ 25-30 de ori mai scump) poate avea un anumit impact, mai ales asupra indicatorului de prejudiciu care privește prețul mediu la vânzare practicat de industria Uniunii, impactul frânghiilor Dyneema asupra evaluării globale rămâne limitat, din cauza cantității enorme de frânghii „standard” produse în Uniune. În al doilea rând, toate calculele din această reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor s-au bazat pe compararea tipurilor de produse corespunzătoare, care ține cont de diferitele materii prime. Prin urmare, calculele nu pot fi distorsionate de o diferență în gama de produse. În orice caz, produsul care utilizează materiile prime precum Dyneema are în continuare aceleași caracteristici de bază fizice și chimice cu produsul în cauză. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(19)

O parte interesată a afirmat că produsul fabricat de industria Uniunii nu este comparabil cu produsul în cauză, dat fiind că producătorii din Uniune începuseră să folosească un nou tip de materie primă numit Dyneema, mult mai scump decât orice alte materii prime deoarece produsele bazate pe acest tip au o rezistență mult mai bună. Într-adevăr, producătorii indieni incluși în eșantion nu utilizează acest tip de materie primă. Cu toate acestea, ar trebui să se remarce mai întâi că produsele în cauză reprezintă numai o mică parte dintre produsele vândute de producătorii din Uniune. Într-adevăr, chiar dacă este corect că acest tip de fibră este folosit într-o măsură tot mai mare de către anumiți producători din Uniune, frânghiile Dyneema reprezintă doar o mică parte a producției Uniunii. Prin urmare, chiar dacă diferența semnificativă de cost al materiilor prime (potențial de aproximativ 25-30 de ori mai scump) poate avea un anumit impact, mai ales asupra indicatorului de prejudiciu care privește prețul mediu la vânzare practicat de industria Uniunii, impactul frânghiilor Dyneema asupra evaluării globale rămâne limitat, din cauza cantității enorme de frânghii „standard” produse în Uniune. În al doilea rând, toate calculele din această reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor s-au bazat pe compararea tipurilor de produse corespunzătoare, care ține cont de diferitele materii prime. Prin urmare, calculele nu pot fi distorsionate de o diferență în gama de produse. În orice caz, produsul care utilizează materiile prime precum Dyneema are în continuare aceleași caracteristici de bază fizice și chimice cu produsul în cauză. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

C.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI

| (20) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă este probabil ca dumpingul să continue sau să reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare împotriva Indiei. |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă este probabil ca dumpingul să continue sau să reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare împotriva Indiei.

1.   Volumul importurilor

| (21) | Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză din India a fost nesemnificativ pe parcursul perioadei analizate. În decursul PAR, volumul importurilor din India a fost de 31 de tone, respectiv mai puțin de 0,1 % din consumul Uniunii în decursul PAR:









  (tone) | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 3 | 4 | 19 | 31 |
| Importuri de produs în cauză din India, sursa - Comext |

(21)

Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză din India a fost nesemnificativ pe parcursul perioadei analizate. În decursul PAR, volumul importurilor din India a fost de 31 de tone, respectiv mai puțin de 0,1 % din consumul Uniunii în decursul PAR:

(tone)

2006

2007

2008

PAR

India

3

4

19

31

Importuri de produs în cauză din India, sursa - Comext

| (22) | Cu toate acestea, în conformitate cu date verificate, cele trei societăți incluse în eșantion au expediat volume semnificativ mai mari de produs în cauză către Uniune în decursul PAR decât volumele raportate în Eurostat. În această privință, se reamintește că în ancheta originală importatorii au oferit informații care arătau că unele cantități de produs în cauză cumpărate din India nu fuseseră eliberate în circulație liberă pe piața Uniunii, ci fuseseră plasate în antrepozite vamale și vândute navelor care ieșeau pe ocean sau platformelor din larg. Unul dintre producătorii reclamanți a reiterat acest argument în cadrul actualei anchete. Din cauza lipsei de cooperare a comercianților portuari cu ancheta, această afirmație nu a putut fi verificată. Cu toate acestea, pe baza listei de clienți depuse de producătorii-exportatori incluși în eșantion, a fost clar că majoritatea clienților erau, într-adevăr, furnizori pentru transport naval, navigație și activități de larg în porturile Uniunii. Pe baza celor de mai sus, se pare că diferența între datele statistice și cifrele raportate se datorează unor astfel de vânzări. |
| --- | --- |

(22)

Cu toate acestea, în conformitate cu date verificate, cele trei societăți incluse în eșantion au expediat volume semnificativ mai mari de produs în cauză către Uniune în decursul PAR decât volumele raportate în Eurostat. În această privință, se reamintește că în ancheta originală importatorii au oferit informații care arătau că unele cantități de produs în cauză cumpărate din India nu fuseseră eliberate în circulație liberă pe piața Uniunii, ci fuseseră plasate în antrepozite vamale și vândute navelor care ieșeau pe ocean sau platformelor din larg. Unul dintre producătorii reclamanți a reiterat acest argument în cadrul actualei anchete. Din cauza lipsei de cooperare a comercianților portuari cu ancheta, această afirmație nu a putut fi verificată. Cu toate acestea, pe baza listei de clienți depuse de producătorii-exportatori incluși în eșantion, a fost clar că majoritatea clienților erau, într-adevăr, furnizori pentru transport naval, navigație și activități de larg în porturile Uniunii. Pe baza celor de mai sus, se pare că diferența între datele statistice și cifrele raportate se datorează unor astfel de vânzări.

| (23) | Ar trebui să se menționeze, de asemenea, că cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor conținea afirmații privind posibila existență a unor practici de circumvenție. În această privință, solicitantul a afirmat că anumite volume de frânghii din fibre sintetice din India au intrat în Uniune la rubrica CN 5609 (articole din sfoară, corzi, frânghii și cabluri) care nu face obiectul măsurilor. Cu toate acestea, în ancheta actuală nu s-a obținut nicio informație care să sprijine această opinie. |
| --- | --- |

(23)

Ar trebui să se menționeze, de asemenea, că cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor conținea afirmații privind posibila existență a unor practici de circumvenție. În această privință, solicitantul a afirmat că anumite volume de frânghii din fibre sintetice din India au intrat în Uniune la rubrica CN 5609 (articole din sfoară, corzi, frânghii și cabluri) care nu face obiectul măsurilor. Cu toate acestea, în ancheta actuală nu s-a obținut nicio informație care să sprijine această opinie.

| (24) | Pe baza celor de mai sus, se consideră că, în decursul PAR, s-au importat de fapt din India în teritoriul vamal al Uniunii 31 de tone de produs în cauză. În ceea ce privește vânzările la export verificate către porturile Uniunii, care nu fuseseră introduse în liberă circulație pe piața Uniunii de către cei trei producători indieni incluși în eșantion, aceste vânzări sunt considerate parte a exporturilor indiene către alte țări terțe. |
| --- | --- |

(24)

Pe baza celor de mai sus, se consideră că, în decursul PAR, s-au importat de fapt din India în teritoriul vamal al Uniunii 31 de tone de produs în cauză. În ceea ce privește vânzările la export verificate către porturile Uniunii, care nu fuseseră introduse în liberă circulație pe piața Uniunii de către cei trei producători indieni incluși în eșantion, aceste vânzări sunt considerate parte a exporturilor indiene către alte țări terțe.

| (25) | Dată fiind absența de volume semnificative de import din India în Uniune, acestea nu au format baza unei analize reprezentative pentru probabilitatea unei continuări a dumpingului sau a prejudiciului. Într-adevăr, având în vedere astfel de volume reale limitate de import, nu se poate concluziona că dumpingul prejudiciabil din India a existat în decursul PAR. Prin urmare, analiza s-a concentrat asupra probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(25)

Dată fiind absența de volume semnificative de import din India în Uniune, acestea nu au format baza unei analize reprezentative pentru probabilitatea unei continuări a dumpingului sau a prejudiciului. Într-adevăr, având în vedere astfel de volume reale limitate de import, nu se poate concluziona că dumpingul prejudiciabil din India a existat în decursul PAR. Prin urmare, analiza s-a concentrat asupra probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului în cazul expirării măsurilor.

2.   Evoluția probabilă a importurilor în cazul abrogării măsurilor

2.1.   Capacități de producție

| (26) | S-a examinat dacă există, în țara în cauză, capacități de producție neutilizate care ar crea un potențial de reluare a exporturilor care fac obiectul unui dumping în cazul abrogării măsurilor. |
| --- | --- |

(26)

S-a examinat dacă există, în țara în cauză, capacități de producție neutilizate care ar crea un potențial de reluare a exporturilor care fac obiectul unui dumping în cazul abrogării măsurilor.

| (27) | S-a constatat că, pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, capacitatea de producție a crescut puternic între 2007 și PAR, în același timp cu utilizarea capacității. Capacitățile disponibile ale celor trei societăți se situau la aproximativ 75 % din consumul Uniunii în decursul PAR. Aceasta indică o probabilitate a creșterii volumelor de export în Uniune dacă măsurile sunt lăsate să expire. |
| --- | --- |

(27)

S-a constatat că, pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, capacitatea de producție a crescut puternic între 2007 și PAR, în același timp cu utilizarea capacității. Capacitățile disponibile ale celor trei societăți se situau la aproximativ 75 % din consumul Uniunii în decursul PAR. Aceasta indică o probabilitate a creșterii volumelor de export în Uniune dacă măsurile sunt lăsate să expire.

| (28) | În ceea ce privește ceilalți producători de frânghii din fibre sintetice din India, se cunoaște faptul că Garware, societatea care a încetat colaborarea după faza de eșantionare, este un producător important și, în conformitate cu site-ul său internet oficial, are o capacitate de producție semnificativă. În plus, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor enumeră alți patru mari producători indieni. De asemenea, mai există alți producători indieni de dimensiuni medii și mici care vând mai ales pe piața internă. În lipsa cooperării acestor producători indieni, capacitatea lor de producție nu se cunoaște, dar se poate asuma faptul că tendința societăților cooperante este comparabilă și că acești producători dețin capacități disponibile suplimentare. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește ceilalți producători de frânghii din fibre sintetice din India, se cunoaște faptul că Garware, societatea care a încetat colaborarea după faza de eșantionare, este un producător important și, în conformitate cu site-ul său internet oficial, are o capacitate de producție semnificativă. În plus, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor enumeră alți patru mari producători indieni. De asemenea, mai există alți producători indieni de dimensiuni medii și mici care vând mai ales pe piața internă. În lipsa cooperării acestor producători indieni, capacitatea lor de producție nu se cunoaște, dar se poate asuma faptul că tendința societăților cooperante este comparabilă și că acești producători dețin capacități disponibile suplimentare.

| (29) | Ca urmare a comunicării constatărilor, toți producătorii indieni incluși în eșantion au contestat datele legate de capacitatea lor disponibilă cumulată. Cu toate acestea, toate aceste date au fost raportate chiar de firmele înseși și au fost verificate prin anchete punctuale la fiecare dintre ele. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(29)

Ca urmare a comunicării constatărilor, toți producătorii indieni incluși în eșantion au contestat datele legate de capacitatea lor disponibilă cumulată. Cu toate acestea, toate aceste date au fost raportate chiar de firmele înseși și au fost verificate prin anchete punctuale la fiecare dintre ele. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

2.2.   Volumul vânzărilor către porturile Uniunii și alte piețe de export

| (30) | Volumul vânzărilor la export ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion către alte țări terțe, inclusiv vânzările din porturile Uniunii care nu intră în teritoriul vamal al Uniunii, este semnificativ și a crescut cu aproximativ 80 % în decursul perioadei analizate, reprezentând aproximativ jumătate din totalul vânzărilor producătorilor-exportatori în decursul PAR. |
| --- | --- |

(30)

Volumul vânzărilor la export ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion către alte țări terțe, inclusiv vânzările din porturile Uniunii care nu intră în teritoriul vamal al Uniunii, este semnificativ și a crescut cu aproximativ 80 % în decursul perioadei analizate, reprezentând aproximativ jumătate din totalul vânzărilor producătorilor-exportatori în decursul PAR.

| (31) | Importurile reale către Uniune au încetat, practic, după impunerea măsurilor originale. Cu toate acestea, trebuie remarcat că volumul vânzărilor la export ale producătorilor incluși în eșantion către porturile Uniunii a crescut considerabil în perioada analizată, de la 61 la 785 de tone. Dat fiind că vânzările reale la import către Uniune se realizează, în parte, prin aceleași canale de vânzare ca și produsele vândute în porturile Uniunii, această creștere a prezenței la porțile pieței Uniunii poate arăta că, în absența măsurilor, producătorii indieni incluși în eșantion – poate și alții – ar putea să înceapă să vândă cantități substanțiale de produs în cauză pe piața Uniunii într-o perioadă scurtă de timp. |
| --- | --- |

(31)

Importurile reale către Uniune au încetat, practic, după impunerea măsurilor originale. Cu toate acestea, trebuie remarcat că volumul vânzărilor la export ale producătorilor incluși în eșantion către porturile Uniunii a crescut considerabil în perioada analizată, de la 61 la 785 de tone. Dat fiind că vânzările reale la import către Uniune se realizează, în parte, prin aceleași canale de vânzare ca și produsele vândute în porturile Uniunii, această creștere a prezenței la porțile pieței Uniunii poate arăta că, în absența măsurilor, producătorii indieni incluși în eșantion – poate și alții – ar putea să înceapă să vândă cantități substanțiale de produs în cauză pe piața Uniunii într-o perioadă scurtă de timp.

| (32) | Având în vedere orientarea susmenționată la export a producătorilor indieni, precum și prezența lor crescută în porturile Uniunii, se poate concluziona că este foarte probabil că, dacă s-ar permite expirarea măsurilor, cantitățile exportate din India către Uniune ar crește semnificativ. |
| --- | --- |

(32)

Având în vedere orientarea susmenționată la export a producătorilor indieni, precum și prezența lor crescută în porturile Uniunii, se poate concluziona că este foarte probabil că, dacă s-ar permite expirarea măsurilor, cantitățile exportate din India către Uniune ar crește semnificativ.

| (33) | În urma comunicării constatărilor reexaminării, un producător indian a indicat că exporturile indiene sunt bine diversificate în întreaga lume, pe piețe cu potențial de creștere, astfel că exporturile către Uniune nu s-ar relua în cantități substanțiale în absența măsurilor. Se recunoaște că unii producători indieni se poate să își fi diversificat vânzările la export pe diferite piețe; totuși, acest aspect nu poate fi considerat suficient pentru modificarea concluziilor la care s-a ajuns pe baza constatărilor menționate. |
| --- | --- |

(33)

În urma comunicării constatărilor reexaminării, un producător indian a indicat că exporturile indiene sunt bine diversificate în întreaga lume, pe piețe cu potențial de creștere, astfel că exporturile către Uniune nu s-ar relua în cantități substanțiale în absența măsurilor. Se recunoaște că unii producători indieni se poate să își fi diversificat vânzările la export pe diferite piețe; totuși, acest aspect nu poate fi considerat suficient pentru modificarea concluziilor la care s-a ajuns pe baza constatărilor menționate.

2.3.   Raportul între prețurile de export către țări terțe și valoarea normală

| (34) | S-a realizat un calcul orientativ al dumpingului pe baza vânzărilor verificate ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion în porturile Uniunii care, deși se consideră că fac parte din vânzările la export către alte țări terțe, oferă un bun indiciu al prețurilor potențiale ale frânghiilor indiene din fibre sintetice în absența taxelor. Valorile normale s-au bazat pe prețurile interne pe piața indiană. Pe baza acestor cifre, s-a stabilit dumpingul pentru doi dintre cei trei producători indieni incluși în eșantion. S-a constatat că marjele de dumping sunt, în medie, de 10 %, putând fi considerate drept semnificative chiar dacă sunt mult mai scăzute decât cele calculate în ancheta originală. |
| --- | --- |

(34)

S-a realizat un calcul orientativ al dumpingului pe baza vânzărilor verificate ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion în porturile Uniunii care, deși se consideră că fac parte din vânzările la export către alte țări terțe, oferă un bun indiciu al prețurilor potențiale ale frânghiilor indiene din fibre sintetice în absența taxelor. Valorile normale s-au bazat pe prețurile interne pe piața indiană. Pe baza acestor cifre, s-a stabilit dumpingul pentru doi dintre cei trei producători indieni incluși în eșantion. S-a constatat că marjele de dumping sunt, în medie, de 10 %, putând fi considerate drept semnificative chiar dacă sunt mult mai scăzute decât cele calculate în ancheta originală.

| (35) | O comparație a prețurilor obținute de către cei trei producători-exportatori incluși în eșantion pe piețele celorlalte țări terțe (excluzând vânzările în porturile Uniunii) cu prețurile pe piața lor internă a dus la un rezultat similar, deși marjele de dumping calculate pe această bază au fost mai scăzute. |
| --- | --- |

(35)

O comparație a prețurilor obținute de către cei trei producători-exportatori incluși în eșantion pe piețele celorlalte țări terțe (excluzând vânzările în porturile Uniunii) cu prețurile pe piața lor internă a dus la un rezultat similar, deși marjele de dumping calculate pe această bază au fost mai scăzute.

| (36) | În urma comunicării constatărilor acestei anchete, un producător indian a afirmat că nu s-a constatat niciun dumping în ceea ce privește importurile indiene către Uniune. Totuși, nici importuri nu au existat aproape deloc. În plus, s-a stabilit existența dumpingului atât pentru vânzările către porturile Uniunii, cât și pentru cele către alte țări terțe. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(36)

În urma comunicării constatărilor acestei anchete, un producător indian a afirmat că nu s-a constatat niciun dumping în ceea ce privește importurile indiene către Uniune. Totuși, nici importuri nu au existat aproape deloc. În plus, s-a stabilit existența dumpingului atât pentru vânzările către porturile Uniunii, cât și pentru cele către alte țări terțe. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (37) | O altă parte interesată a afirmat că marjele de dumping stabilite prin această reexaminare nu pot fi considerate semnificative prin comparație cu nivelurile taxelor existente, având în vedere diferența semnificativă între costurile cu forța de muncă în Uniune față de Asia. Ar trebui să se remarce, totuși, că, pentru calculul marjei de dumping, costurile cu forța de muncă în Uniune sunt irelevante. |
| --- | --- |

(37)

O altă parte interesată a afirmat că marjele de dumping stabilite prin această reexaminare nu pot fi considerate semnificative prin comparație cu nivelurile taxelor existente, având în vedere diferența semnificativă între costurile cu forța de muncă în Uniune față de Asia. Ar trebui să se remarce, totuși, că, pentru calculul marjei de dumping, costurile cu forța de muncă în Uniune sunt irelevante.

3.   Concluzie privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului

| (38) | Pe baza analizei prezentate anterior, se concluzionează că producătorii exportatori au un vast potențial de producție pentru reînceperea exporturilor către Uniune dacă s-ar permite expirarea măsurilor. În ceea ce privește prețurile, s-a constatat că doi producători incluși în eșantion vând la prețuri de dumping în alte țări terțe. În plus, luând în considerare și Garware, care a încetat cooperarea, există alți cinci mari producători-exportatori enumerați în reclamație despre care se poate presupune, pe baza informațiilor disponibile, că vor urma tendința societăților despre care s-a constatat că vând la prețuri de dumping în alte țări terțe. |
| --- | --- |

(38)

Pe baza analizei prezentate anterior, se concluzionează că producătorii exportatori au un vast potențial de producție pentru reînceperea exporturilor către Uniune dacă s-ar permite expirarea măsurilor. În ceea ce privește prețurile, s-a constatat că doi producători incluși în eșantion vând la prețuri de dumping în alte țări terțe. În plus, luând în considerare și Garware, care a încetat cooperarea, există alți cinci mari producători-exportatori enumerați în reclamație despre care se poate presupune, pe baza informațiilor disponibile, că vor urma tendința societăților despre care s-a constatat că vând la prețuri de dumping în alte țări terțe.

| (39) | Ideea că producătorii-exportatori indieni păstrează un interes strategic în piața Uniunii, demonstrat prin creșterea volumelor de export către porturile Uniunii, împreună cu o capacitate disponibilă uriașă arată că este probabil ca aceștia să reia exporturile către Uniune în cantități semnificative dacă măsurile expiră. Ținând cont de comportamentul exportatorilor indieni în ceea ce privește prețurile pe piața țărilor terțe, este foarte probabil că o reluare a exporturilor ar avea loc la prețuri de dumping. Prin urmare, se concluzionează că expirarea măsurilor este probabil să conducă la o reapariție a dumpingului. |
| --- | --- |

(39)

Ideea că producătorii-exportatori indieni păstrează un interes strategic în piața Uniunii, demonstrat prin creșterea volumelor de export către porturile Uniunii, împreună cu o capacitate disponibilă uriașă arată că este probabil ca aceștia să reia exporturile către Uniune în cantități semnificative dacă măsurile expiră. Ținând cont de comportamentul exportatorilor indieni în ceea ce privește prețurile pe piața țărilor terțe, este foarte probabil că o reluare a exporturilor ar avea loc la prețuri de dumping. Prin urmare, se concluzionează că expirarea măsurilor este probabil să conducă la o reapariție a dumpingului.

D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

| (40) | Producătorii din Uniune care realizează producția totală a Uniunii constituie industria Uniunii, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Numărul de producători din Uniune poate fi estimat la aproximativ patruzeci. |
| --- | --- |

(40)

Producătorii din Uniune care realizează producția totală a Uniunii constituie industria Uniunii, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Numărul de producători din Uniune poate fi estimat la aproximativ patruzeci.

| (41) | Cei cincisprezece producători din Uniune în numele cărora asociația reclamantă a depus cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, precum și alți trei producători din Uniune au trimis informații pentru selectarea eșantionului solicitat în avizul de deschidere. După cum s-a menționat la considerentul (12), s-a anchetat în detaliu un eșantion de cinci producători care reprezintă aproximativ 40 % din industria Uniunii. Eșantionul a cuprins următoarele societăți:






  — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalia), |
| --- | --- | --- |

(41)

Cei cincisprezece producători din Uniune în numele cărora asociația reclamantă a depus cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, precum și alți trei producători din Uniune au trimis informații pentru selectarea eșantionului solicitat în avizul de deschidere. După cum s-a menționat la considerentul (12), s-a anchetat în detaliu un eșantion de cinci producători care reprezintă aproximativ 40 % din industria Uniunii. Eșantionul a cuprins următoarele societăți:

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalia),

| — | Eurorope SA (Grecia), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Grecia),

| — | Lanex A.S. (Republica Cehă), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Republica Cehă),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugalia), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugalia),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).

| (42) | După cum s-a afirmat deja la considerentul (12), cei optsprezece producători cooperanți din Uniune au reprezentat 78 % din producția totală a Uniunii în decursul PAR. |
| --- | --- |

(42)

După cum s-a afirmat deja la considerentul (12), cei optsprezece producători cooperanți din Uniune au reprezentat 78 % din producția totală a Uniunii în decursul PAR.

E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

1.   Consumul de pe piața Uniunii

| (43) | Consumul de frânghii din fibre sintetice din Uniune s-a calculat pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii (inclusiv vânzările producătorilor necooperanți din Uniune, după cum au fost estimate de asociația reclamantă) plus toate importurile în Uniune, conform Eurostat. |
| --- | --- |

(43)

Consumul de frânghii din fibre sintetice din Uniune s-a calculat pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii (inclusiv vânzările producătorilor necooperanți din Uniune, după cum au fost estimate de asociația reclamantă) plus toate importurile în Uniune, conform Eurostat.

| (44) | Pe baza celor de mai sus, se poate calcula că, în decursul perioadei analizate, consumul Uniunii a scăzut cu 7 %. Mai precis, după ce a crescut cu 16 % între 2006 și 2007, consumul a scăzut cu 20 % între 2007 și PAR. | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total din Uniune (tone) | 34 318 | 39 816 | 36 777 | 31 944 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 116 | 107 | 93 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion), Eurostat (importuri) |

(44)

Pe baza celor de mai sus, se poate calcula că, în decursul perioadei analizate, consumul Uniunii a scăzut cu 7 %. Mai precis, după ce a crescut cu 16 % între 2006 și 2007, consumul a scăzut cu 20 % între 2007 și PAR.

2006

2007

2008

PAR

Consumul total din Uniune (tone)

34 318

39 816

36 777

31 944

Indice (2006 = 100)

100

116

107

93

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion), Eurostat (importuri)

2.   Importurile din India

| (45) | După cum s-a menționat la considerentul (21), importurile indiene reale către Uniune au fost neglijabile pe parcursul perioadei analizate din cauza măsurilor antidumping eficiente în vigoare. |
| --- | --- |

(45)

După cum s-a menționat la considerentul (21), importurile indiene reale către Uniune au fost neglijabile pe parcursul perioadei analizate din cauza măsurilor antidumping eficiente în vigoare.

| (46) | Cu toate acestea, după cum s-a explicat la considerentul (22), prezența producătorilor indieni la porțile pieței Uniunii este în creștere, prin intermediul vânzărilor la export către porturile UE care nu fac obiectul operațiunilor de vămuire și nu fac, astfel, obiectul taxelor antidumping menționate. |
| --- | --- |

(46)

Cu toate acestea, după cum s-a explicat la considerentul (22), prezența producătorilor indieni la porțile pieței Uniunii este în creștere, prin intermediul vânzărilor la export către porturile UE care nu fac obiectul operațiunilor de vămuire și nu fac, astfel, obiectul taxelor antidumping menționate.

3.   Prețurile și volumul exporturilor indiene către alte țări terțe

| (47) | Având în vedere că importurile indiene reale în Uniune au fost neglijabile, s-a făcut o comparație între prețurile exporturilor indiene către alte țări terțe (inclusiv exporturile vândute în porturile Uniunii, care nu sunt supuse taxelor antidumping) și prețurile vânzărilor în Uniune realizate de producătorii din industria Uniunii incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(47)

Având în vedere că importurile indiene reale în Uniune au fost neglijabile, s-a făcut o comparație între prețurile exporturilor indiene către alte țări terțe (inclusiv exporturile vândute în porturile Uniunii, care nu sunt supuse taxelor antidumping) și prețurile vânzărilor în Uniune realizate de producătorii din industria Uniunii incluși în eșantion.

| (48) | Pe această bază, s-a stabilit că exporturile indiene către alte țări terțe s-au realizat la prețuri de vânzare semnificativ mai scăzute decât cele ale industriei din Uniune. Diferența de prețuri astfel calculată a atins nivelul de 46 % și, în medie, s-a ridicat la 18 %. |
| --- | --- |

(48)

Pe această bază, s-a stabilit că exporturile indiene către alte țări terțe s-au realizat la prețuri de vânzare semnificativ mai scăzute decât cele ale industriei din Uniune. Diferența de prețuri astfel calculată a atins nivelul de 46 % și, în medie, s-a ridicat la 18 %.

| (49) | Valoarea vânzărilor indiene la export către alte țări terțe a crescut cu peste 30 % în decursul perioadei analizate. Astfel de vânzări au reprezentat aproape jumătate din cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori indieni incluși în eșantion, în decursul PAR. |
| --- | --- |

(49)

Valoarea vânzărilor indiene la export către alte țări terțe a crescut cu peste 30 % în decursul perioadei analizate. Astfel de vânzări au reprezentat aproape jumătate din cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori indieni incluși în eșantion, în decursul PAR.

4.   Importurile din alte țări

| (50) | În pofida scăderii cu 7 % a consumului pe piața Uniunii, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut pe parcursul perioadei analizate cu 18 %. Astfel, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 17 % la 22 %. |
| --- | --- |

(50)

În pofida scăderii cu 7 % a consumului pe piața Uniunii, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut pe parcursul perioadei analizate cu 18 %. Astfel, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 17 % la 22 %.

| (51) | Ar trebui să se remarce că importurile din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) au crescut cu 46 % pe parcursul perioadei analizate, ajungând la o cotă de piață de 8,6 % (în creștere de la 5,5 % în 2006). Cu toate că nu se poate realiza o comparație precisă, din cauza caracteristicilor generale ale datelor Eurostat care nu sunt detaliate pe tip de produs, se pare că prețul mediu al importurilor chineze din Uniune este substanțial mai mare decât prețul mediu al vânzărilor indiene la export. În plus, prețul mediu al importurilor chineze pare a fi la același nivel cu prețurile industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(51)

Ar trebui să se remarce că importurile din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) au crescut cu 46 % pe parcursul perioadei analizate, ajungând la o cotă de piață de 8,6 % (în creștere de la 5,5 % în 2006). Cu toate că nu se poate realiza o comparație precisă, din cauza caracteristicilor generale ale datelor Eurostat care nu sunt detaliate pe tip de produs, se pare că prețul mediu al importurilor chineze din Uniune este substanțial mai mare decât prețul mediu al vânzărilor indiene la export. În plus, prețul mediu al importurilor chineze pare a fi la același nivel cu prețurile industriei din Uniune.

| (52) | Importurile în Uniune din Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) au avut o cotă de piață care s-a menținut constant în jurul nivelului de 3 % pe parcursul perioadei analizate. De asemenea, volumul acestor importuri a scăzut cu 6 %, în conformitate cu restrângerea consumului. |
| --- | --- |

(52)

Importurile în Uniune din Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) au avut o cotă de piață care s-a menținut constant în jurul nivelului de 3 % pe parcursul perioadei analizate. De asemenea, volumul acestor importuri a scăzut cu 6 %, în conformitate cu restrângerea consumului.

| (53) | Importurile din orice altă țară terță au reprezentat mai puțin de 2 % din cota de piață de pe piața Uniunii de frânghii din fibre sintetice pe parcursul PAR. |
| --- | --- |

(53)

Importurile din orice altă țară terță au reprezentat mai puțin de 2 % din cota de piață de pe piața Uniunii de frânghii din fibre sintetice pe parcursul PAR.

5.   Situația economică a industriei din Uniune

5.1.   Observații preliminare

| (54) | S-au analizat toți indicii de prejudiciu enumerați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. În ceea ce privește indicii privind volumul vânzărilor și cota de piață a producătorilor Uniunii, acestea au fost analizate pe baza datelor colectate pentru toți producătorii din Uniune, respectiv industria din Uniune. În ceea ce privește toți ceilalți indici de prejudiciu, examinarea lor s-a bazat pe informațiile prezentate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, verificate la sediile fiecărei societăți, după cum s-a menționat la considerentul (15). După cum s-a afirmat deja la considerentul (12), unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a început să funcționeze în decursul perioadei analizate, așadar datele acestuia nu au fost utilizate în analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru a se evita distorsionarea acestor tendințe. |
| --- | --- |

(54)

S-au analizat toți indicii de prejudiciu enumerați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. În ceea ce privește indicii privind volumul vânzărilor și cota de piață a producătorilor Uniunii, acestea au fost analizate pe baza datelor colectate pentru toți producătorii din Uniune, respectiv industria din Uniune. În ceea ce privește toți ceilalți indici de prejudiciu, examinarea lor s-a bazat pe informațiile prezentate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, verificate la sediile fiecărei societăți, după cum s-a menționat la considerentul (15). După cum s-a afirmat deja la considerentul (12), unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a început să funcționeze în decursul perioadei analizate, așadar datele acestuia nu au fost utilizate în analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru a se evita distorsionarea acestor tendințe.

5.2.   Volumul vânzărilor industriei din Uniune

| (55) | Vânzările industriei din Uniune au scăzut substanțial cu 12 % pe parcursul perioadei analizate. După cum s-a afirmat deja la considerentul (44), consumul Uniunii a scăzut cu 7 % pe parcursul perioadei analizate, cu o scădere deosebit de puternică începând din anul 2007. Ar trebui evidențiat că volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut mai rapid decât consumul: | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul de vânzări în Uniune al industriei din Uniune (tone) | 28 393 | 32 161 | 28 911 | 24 955 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 113 | 102 | 88 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion) |

(55)

Vânzările industriei din Uniune au scăzut substanțial cu 12 % pe parcursul perioadei analizate. După cum s-a afirmat deja la considerentul (44), consumul Uniunii a scăzut cu 7 % pe parcursul perioadei analizate, cu o scădere deosebit de puternică începând din anul 2007. Ar trebui evidențiat că volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut mai rapid decât consumul:

2006

2007

2008

PAR

Volumul de vânzări în Uniune al industriei din Uniune (tone)

28 393

32 161

28 911

24 955

Indice (2006 = 100)

100

113

102

88

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion)

5.3.   Cota de piață a industriei din Uniune

| (56) | Evoluțiile subliniate în considerentul precedent și în tabelul de mai sus au dus la o pierdere a cotei de piață a industriei din Uniune între 2006 și PAR. Reducerea cotei de piață a industriei din Uniune a fost continuă, cu o pierdere care s-a ridicat la 4,6 puncte procentuale: | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a industriei din Uniune (%) | 82,7 % | 80,8 % | 78,6 % | 78,1 % |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion) |

(56)

Evoluțiile subliniate în considerentul precedent și în tabelul de mai sus au dus la o pierdere a cotei de piață a industriei din Uniune între 2006 și PAR. Reducerea cotei de piață a industriei din Uniune a fost continuă, cu o pierdere care s-a ridicat la 4,6 puncte procentuale:

2006

2007

2008

PAR

Cota de piață a industriei din Uniune (%)

82,7 %

80,8 %

78,6 %

78,1 %

Indice (2006 = 100)

100

98

95

94

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion)

| (57) | Ar trebui remarcat că pierderea indicată mai sus de cotă de piață a industriei din Uniune s-a produs în mare măsură din cauza creșterii cotei de piață a importurilor din China [a se vedea considerentul (50)]. |
| --- | --- |

(57)

Ar trebui remarcat că pierderea indicată mai sus de cotă de piață a industriei din Uniune s-a produs în mare măsură din cauza creșterii cotei de piață a importurilor din China [a se vedea considerentul (50)].

5.4.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (58) | În conformitate cu evoluția volumelor de vânzări, volumul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut cu o rată comparabilă, cu 17 %, pe parcursul perioadei analizate. Capacitatea de producție a crescut cu 5 % pe parcursul aceleiași perioade. Aceasta a dus la o scădere de 20 de procente a gradului de utilizare a capacității de producție între 2008 și PAR: | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția (tone) | 11 229 | 12 286 | 12 150 | 9 372 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 109 | 108 | 83 |
| Capacitatea de producție (tone) | 21 510 | 23 467 | 23 278 | 22 480 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 109 | 108 | 105 |
| Gradul de utilizare al capacității de producție (%) | 52,2 % | 52,4 % | 52,2 % | 41,7 % |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 80 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion) |

(58)

În conformitate cu evoluția volumelor de vânzări, volumul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut cu o rată comparabilă, cu 17 %, pe parcursul perioadei analizate. Capacitatea de producție a crescut cu 5 % pe parcursul aceleiași perioade. Aceasta a dus la o scădere de 20 de procente a gradului de utilizare a capacității de producție între 2008 și PAR:

2006

2007

2008

PAR

Producția (tone)

11 229

12 286

12 150

9 372

Indice (2006 = 100)

100

109

108

83

Capacitatea de producție (tone)

21 510

23 467

23 278

22 480

Indice (2006 = 100)

100

109

108

105

Gradul de utilizare al capacității de producție (%)

52,2 %

52,4 %

52,2 %

41,7 %

Indice (2006 = 100)

100

100

100

80

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

5.5.   Stocuri

| (59) | În ceea ce privește stocurile, în general producătorii de frânghii din fibre sintetice își mențin stocurile la un nivel destul de scăzut, deoarece majoritatea producției se realizează la cerere. S-ar putea observa că pe parcursul perioadei analizate stocurile medii au prezentat o scădere, mai ales în PAR, care s-a datorat în mare măsură reducerii producției de frânghii din fibre sintetice. | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone) | 1 073 | 982 | 1 156 | 905 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 92 | 108 | 84 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion) |

(59)

În ceea ce privește stocurile, în general producătorii de frânghii din fibre sintetice își mențin stocurile la un nivel destul de scăzut, deoarece majoritatea producției se realizează la cerere. S-ar putea observa că pe parcursul perioadei analizate stocurile medii au prezentat o scădere, mai ales în PAR, care s-a datorat în mare măsură reducerii producției de frânghii din fibre sintetice.

2006

2007

2008

PAR

Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)

1 073

982

1 156

905

Indice (2006 = 100)

100

92

108

84

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

5.6.   Prețuri de vânzare

| (60) | Prețurile medii ale produsului similar vândut în Uniune de către producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut într-o anumită măsură pe parcursul perioadei analizate, mai ales între 2007 și PAR: | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu de vânzare unitar practicat de industria din Uniune (EUR / tonă) | 5 268 | 5 229 | 5 670 | 5 766 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 99 | 108 | 109 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion) |

(60)

Prețurile medii ale produsului similar vândut în Uniune de către producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut într-o anumită măsură pe parcursul perioadei analizate, mai ales între 2007 și PAR:

2006

2007

2008

PAR

Prețul mediu de vânzare unitar practicat de industria din Uniune (EUR / tonă)

5 268

5 229

5 670

5 766

Indice (2006 = 100)

100

99

108

109

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

| (61) | Ar trebui să se remarce, totuși, că prețul mediu de vânzare menționat mai sus este calculat pe baza tuturor tipurilor de produse, inclusiv frânghii din fibre sintetice de cea mai mare valoare, de exemplu frânghii din fibre sintetice bazate pe materia primă numită Dyneema. Variația prețurilor între aceste tipuri de produse diferite este, într-adevăr, uriașă [a se vedea mai sus considerentul (19)]. În ultimii ani, industria Uniunii a intensificat fabricarea de produse cu valoare mai înaltă, așadar astfel de frânghii din fibre sintetice reprezintă o cotă tot mai mare în cadrul gamei sale de produse. Astfel de schimbări recente în gama de produse reprezintă unul dintre motivele creșterii prețurilor medii de vânzare unitare practicate de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(61)

Ar trebui să se remarce, totuși, că prețul mediu de vânzare menționat mai sus este calculat pe baza tuturor tipurilor de produse, inclusiv frânghii din fibre sintetice de cea mai mare valoare, de exemplu frânghii din fibre sintetice bazate pe materia primă numită Dyneema. Variația prețurilor între aceste tipuri de produse diferite este, într-adevăr, uriașă [a se vedea mai sus considerentul (19)]. În ultimii ani, industria Uniunii a intensificat fabricarea de produse cu valoare mai înaltă, așadar astfel de frânghii din fibre sintetice reprezintă o cotă tot mai mare în cadrul gamei sale de produse. Astfel de schimbări recente în gama de produse reprezintă unul dintre motivele creșterii prețurilor medii de vânzare unitare practicate de industria din Uniune.

5.7.   Rentabilitatea

| (62) | Datorită, în parte, măsurilor eficiente în vigoare și, în parte, diversificării gamei lor de produse, producătorii din Uniune incluși în eșantion au putut să mențină un nivel stabil și sănătos de rentabilitate pe parcursul perioadei analizate: | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea industriei din Uniune (%) | 9,7 % | 11,1 % | 10,0 % | 12,4 % |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 115 | 104 | 128 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion) |

(62)

Datorită, în parte, măsurilor eficiente în vigoare și, în parte, diversificării gamei lor de produse, producătorii din Uniune incluși în eșantion au putut să mențină un nivel stabil și sănătos de rentabilitate pe parcursul perioadei analizate:

2006

2007

2008

PAR

Rentabilitatea industriei din Uniune (%)

9,7 %

11,1 %

10,0 %

12,4 %

Indice (2006 = 100)

100

115

104

128

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

5.8.   Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului

| (63) | Investițiile s-au aflat la un nivel relativ ridicat în anii 2006 și 2007, după care au scăzut la jumătate din valoarea precedentă. În decursul PAR, practic nu s-au realizat niciun fel de investiții. | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții nete (EUR) | 3 574 130 | 3 886 212 | 1 941 222 | 168 877 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 109 | 54 | 5 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion) |

(63)

Investițiile s-au aflat la un nivel relativ ridicat în anii 2006 și 2007, după care au scăzut la jumătate din valoarea precedentă. În decursul PAR, practic nu s-au realizat niciun fel de investiții.

2006

2007

2008

PAR

Investiții nete (EUR)

3 574 130

3 886 212

1 941 222

168 877

Indice (2006 = 100)

100

109

54

5

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

5.9.   Randamentul investițiilor

| (64) | În conformitate cu tendința stabilă a rentabilității, randamentul investițiilor a crescut și el pe parcursul perioadei analizate. | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Randamentul investițiilor (%) | 21,4 % | 25,5 % | 26,1 % | 28,4 % |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 119 | 122 | 132 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion) |

(64)

În conformitate cu tendința stabilă a rentabilității, randamentul investițiilor a crescut și el pe parcursul perioadei analizate.

2006

2007

2008

PAR

Randamentul investițiilor (%)

21,4 %

25,5 %

26,1 %

28,4 %

Indice (2006 = 100)

100

119

122

132

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

5.10.   Fluxul de numerar

| (65) | Fluxul de numerar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion s-a menținut la nivele relativ stabile pe parcursul perioadei analizate: | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluxul de numerar (EUR) | 6 033 496 | 7 973 188 | 7 790 847 | 6 911 360 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 132 | 129 | 115 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion) |

(65)

Fluxul de numerar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion s-a menținut la nivele relativ stabile pe parcursul perioadei analizate:

2006

2007

2008

PAR

Fluxul de numerar (EUR)

6 033 496

7 973 188

7 790 847

6 911 360

Indice (2006 = 100)

100

132

129

115

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

5.11.   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și costurile forței de muncă

| (66) | Situația producătorilor din Uniune incluși în eșantion în ceea ce privește ocuparea forței de muncă a evoluat pozitiv între 2006 și 2008. Cu toate acestea, între 2008 și PAR s-a înregistrat un declin în ocuparea forței de muncă din cauza scăderii cererii pe piață. Scăderea cererii, care a dus la reducerea producției, a provocat și o scădere a productivității între 2008 și PAR. În ceea ce privește costurile anuale ale forței de muncă pe angajat, acestea au crescut până în 2008, după care a urmat o ușoară scădere pe parcursul PAR. | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (persoane) | 638 | 665 | 685 | 623 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 104 | 107 | 98 |
| Costul anual al forței de muncă pe angajat (EUR) | 12 851 | 13 688 | 14 589 | 14 120 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 107 | 114 | 110 |
| Productivitatea (tone pe angajat) | 17,6 | 18,4 | 17,7 | 15,0 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 105 | 101 | 85 |
| Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion) |

(66)

Situația producătorilor din Uniune incluși în eșantion în ceea ce privește ocuparea forței de muncă a evoluat pozitiv între 2006 și 2008. Cu toate acestea, între 2008 și PAR s-a înregistrat un declin în ocuparea forței de muncă din cauza scăderii cererii pe piață. Scăderea cererii, care a dus la reducerea producției, a provocat și o scădere a productivității între 2008 și PAR. În ceea ce privește costurile anuale ale forței de muncă pe angajat, acestea au crescut până în 2008, după care a urmat o ușoară scădere pe parcursul PAR.

2006

2007

2008

PAR

Ocuparea forței de muncă (persoane)

638

665

685

623

Indice (2006 = 100)

100

104

107

98

Costul anual al forței de muncă pe angajat (EUR)

12 851

13 688

14 589

14 120

Indice (2006 = 100)

100

107

114

110

Productivitatea (tone pe angajat)

17,6

18,4

17,7

15,0

Indice (2006 = 100)

100

105

101

85

Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)

5.12.   Creșterea

| (67) | Între 2006 și PAR, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 7 % [a se vedea considerentul (44)], volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 12 %, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 6 puncte procentuale [a se vedea considerentele (55) și (56)]. Pe de altă parte, în timp ce volumul real al importurilor din India a rămas neglijabil datorită măsurilor în vigoare, volumul importurilor din alte țări a crescut cu 18 % (mai ales din cauza importurilor din RPC), obținând 5 puncte procentuale de cotă de piață în plus [a se vedea considerentul (50)]. Se concluzionează astfel că industria Uniunii a fost mai puternic afectată de scăderea consumului și a suportat, prin urmare, o pierdere mai substanțială în volum de vânzări decât alți actori de pe piață. |
| --- | --- |

(67)

Între 2006 și PAR, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 7 % [a se vedea considerentul (44)], volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 12 %, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 6 puncte procentuale [a se vedea considerentele (55) și (56)]. Pe de altă parte, în timp ce volumul real al importurilor din India a rămas neglijabil datorită măsurilor în vigoare, volumul importurilor din alte țări a crescut cu 18 % (mai ales din cauza importurilor din RPC), obținând 5 puncte procentuale de cotă de piață în plus [a se vedea considerentul (50)]. Se concluzionează astfel că industria Uniunii a fost mai puternic afectată de scăderea consumului și a suportat, prin urmare, o pierdere mai substanțială în volum de vânzări decât alți actori de pe piață.

5.13.   Amploarea marjei de dumping

| (68) | Din cauza faptului că importurile de produs în cauză din India pe parcursul PAR au fost neglijabile, nu s-a putut stabili nicio marjă de dumping pentru importurile reale din India. Ar trebui să se remarce, totuși, că exporturile indiene către porturile Uniunii, care nu fac obiectul operațiunilor de vămuire, au crescut substanțial și s-a constatat că o parte din aceste vânzări s-au realizat la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(68)

Din cauza faptului că importurile de produs în cauză din India pe parcursul PAR au fost neglijabile, nu s-a putut stabili nicio marjă de dumping pentru importurile reale din India. Ar trebui să se remarce, totuși, că exporturile indiene către porturile Uniunii, care nu fac obiectul operațiunilor de vămuire, au crescut substanțial și s-a constatat că o parte din aceste vânzări s-au realizat la prețuri de dumping.

5.14.   Refacerea în urma unor practici de dumping anterioare

| (69) | S-a analizat dacă industria Uniunii se află încă în curs de refacere după efectele practicilor de dumping anterioare. S-a concluzionat că industria Uniunii reușise deja să se refacă într-o mare măsură după astfel de efecte, având în vedere că se aplicau de o lungă perioadă de timp măsuri antidumping eficiente. |
| --- | --- |

(69)

S-a analizat dacă industria Uniunii se află încă în curs de refacere după efectele practicilor de dumping anterioare. S-a concluzionat că industria Uniunii reușise deja să se refacă într-o mare măsură după astfel de efecte, având în vedere că se aplicau de o lungă perioadă de timp măsuri antidumping eficiente.

5.15.   Concluzie privind situația industriei din Uniune

| (70) | Datorită faptului că au fost în vigoare taxe antidumping eficiente asupra importurilor de frânghii din fibre sintetice originare din India, industria Uniunii pare să fi reușit să se refacă, în mare măsură, după efectele practicilor prejudiciabile de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(70)

Datorită faptului că au fost în vigoare taxe antidumping eficiente asupra importurilor de frânghii din fibre sintetice originare din India, industria Uniunii pare să fi reușit să se refacă, în mare măsură, după efectele practicilor prejudiciabile de dumping anterioare.

| (71) | Cu toate acestea, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. Cu toate că anumiți indici de prejudiciu legați de performanța financiară a producătorilor Uniunii – în special rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar – par să prezinte o imagine relativ stabilă, alți indici de prejudiciu – mai ales volumul vânzărilor și cota de piață, producția și gradul de utilizare a capacității de producție, precum și investițiile – indică în mod clar că industria Uniunii se afla în continuare într-o situație de fragilitate la finalul PAR. În urma comunicării constatărilor prezentei anchete, un producător indian a afirmat că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu pe parcursul PAR. În această privință, ar trebui să se remarce că nu s-a afirmat că industria Uniunii ar fi suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Dimpotrivă, concluzia la care s-a ajuns pe baza constatărilor reexaminării a fost că unii dintre indici au prezentat o imagine stabilă, în timp ce existau semne de prejudiciu în raport cu alți indici. |
| --- | --- |

(71)

Cu toate acestea, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. Cu toate că anumiți indici de prejudiciu legați de performanța financiară a producătorilor Uniunii – în special rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar – par să prezinte o imagine relativ stabilă, alți indici de prejudiciu – mai ales volumul vânzărilor și cota de piață, producția și gradul de utilizare a capacității de producție, precum și investițiile – indică în mod clar că industria Uniunii se afla în continuare într-o situație de fragilitate la finalul PAR. În urma comunicării constatărilor prezentei anchete, un producător indian a afirmat că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu pe parcursul PAR. În această privință, ar trebui să se remarce că nu s-a afirmat că industria Uniunii ar fi suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Dimpotrivă, concluzia la care s-a ajuns pe baza constatărilor reexaminării a fost că unii dintre indici au prezentat o imagine stabilă, în timp ce existau semne de prejudiciu în raport cu alți indici.

| (72) | Unele părți au afirmat că tendințele negative ale unor indici de prejudiciu nu au apărut ca urmare a importurilor indiene ci ca urmare a crizei economice globale și a cotei tot mai mari de piață a importurilor chinezești. În această privință, ar trebui să se remarce că evoluțiile negative ale anumitor indici nu au fost atribuite importurilor indiene aproape inexistente. În plus, s-a examinat creșterea importurilor chinezești și aceasta nu a avut un impact asupra analizei probabilității reapariției dumpingului prejudiciabil. |
| --- | --- |

(72)

Unele părți au afirmat că tendințele negative ale unor indici de prejudiciu nu au apărut ca urmare a importurilor indiene ci ca urmare a crizei economice globale și a cotei tot mai mari de piață a importurilor chinezești. În această privință, ar trebui să se remarce că evoluțiile negative ale anumitor indici nu au fost atribuite importurilor indiene aproape inexistente. În plus, s-a examinat creșterea importurilor chinezești și aceasta nu a avut un impact asupra analizei probabilității reapariției dumpingului prejudiciabil.

| (73) | În ceea ce privește viabilitatea industriei din Uniune în general, se poate remarca faptul că introducerea gradată pe piață a diferitelor produse de valoare ridicată – atât în Uniune cât și pe piețele țărilor terțe – pare să plaseze competitivitatea pe termen lung a industriei din Uniune într-o perspectivă pozitivă, având în vedere că numărul de producători care fabrică astfel de frânghii din fibre sintetice de înaltă calitate este limitat în prezent pe piața mondială. |
| --- | --- |

(73)

În ceea ce privește viabilitatea industriei din Uniune în general, se poate remarca faptul că introducerea gradată pe piață a diferitelor produse de valoare ridicată – atât în Uniune cât și pe piețele țărilor terțe – pare să plaseze competitivitatea pe termen lung a industriei din Uniune într-o perspectivă pozitivă, având în vedere că numărul de producători care fabrică astfel de frânghii din fibre sintetice de înaltă calitate este limitat în prezent pe piața mondială.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

| (74) | După cum s-a menționat la considerentul (25), având în vedere volumul neglijabil al importurilor de produs în cauză din India pe parcursul PAR, analiza s-a concentrat pe probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului. |
| --- | --- |

(74)

După cum s-a menționat la considerentul (25), având în vedere volumul neglijabil al importurilor de produs în cauză din India pe parcursul PAR, analiza s-a concentrat pe probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului.

| (75) | După cum s-a detaliat deja la considerentele (26)-(28), producătorii-exportatori indieni dețin capacități disponibile uriașe. În plus, după cum s-a explicat la considerentele (30)-(32), producătorii indieni se caracterizează printr-o puternică orientare și printr-o motivație de a-și vinde produsele în volume mari pe piețele de export. Mai mult, după cum s-a menționat la considerentul (31), producătorii indieni au o prezență puternică și tot mai importantă în porturile Uniunii. Din aceste motive, se poate concluziona că importurile în Uniune provenite din India prezintă o probabilitate ridicată de a ajunge la cantități semnificative într-o perioadă scurtă, dacă se permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(75)

După cum s-a detaliat deja la considerentele (26)-(28), producătorii-exportatori indieni dețin capacități disponibile uriașe. În plus, după cum s-a explicat la considerentele (30)-(32), producătorii indieni se caracterizează printr-o puternică orientare și printr-o motivație de a-și vinde produsele în volume mari pe piețele de export. Mai mult, după cum s-a menționat la considerentul (31), producătorii indieni au o prezență puternică și tot mai importantă în porturile Uniunii. Din aceste motive, se poate concluziona că importurile în Uniune provenite din India prezintă o probabilitate ridicată de a ajunge la cantități semnificative într-o perioadă scurtă, dacă se permite expirarea măsurilor.

| (76) | După cum s-a afirmat la considerentele (34) și (35), în absența măsurilor, este probabil că importurile indiene se vor relua la prețuri de dumping. În plus, după cum s-a afirmat la considerentele (47) și (48), s-a constatat și că faptul că prețurile practicate la vânzare de producătorii indieni sunt, în medie, cu 18 % mai scăzute decât cele ale industriei din Uniune (și această diferență de preț poate ajunge la un nivel de 46 %) pare să indice că, în absența măsurilor, este probabil ca producătorii indieni să exporte produsul în cauză pe piața Uniunii la prețuri considerabil mai scăzute decât cele practicate de industria Uniunii, respectiv ca acestea să subcoteze prețurile la vânzare ale producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(76)

După cum s-a afirmat la considerentele (34) și (35), în absența măsurilor, este probabil că importurile indiene se vor relua la prețuri de dumping. În plus, după cum s-a afirmat la considerentele (47) și (48), s-a constatat și că faptul că prețurile practicate la vânzare de producătorii indieni sunt, în medie, cu 18 % mai scăzute decât cele ale industriei din Uniune (și această diferență de preț poate ajunge la un nivel de 46 %) pare să indice că, în absența măsurilor, este probabil ca producătorii indieni să exporte produsul în cauză pe piața Uniunii la prețuri considerabil mai scăzute decât cele practicate de industria Uniunii, respectiv ca acestea să subcoteze prețurile la vânzare ale producătorilor din Uniune.

| (77) | Având în vedere cele arătate, se poate concluziona că, în absența măsurilor, este foarte probabil ca importurile indiene de produs în cauză să se reia în cantități substanțiale și la prețuri care le subcotează considerabil pe cele practicate de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(77)

Având în vedere cele arătate, se poate concluziona că, în absența măsurilor, este foarte probabil ca importurile indiene de produs în cauză să se reia în cantități substanțiale și la prețuri care le subcotează considerabil pe cele practicate de industria din Uniune.

| (78) | Având în vedere situația relativ fragilă a industriei din Uniune, după cum s-a explicat la considerentele (71) și (72), este probabil ca o reluare potențial masivă a importurilor indiene care fac obiectul unui dumping, la prețuri care le subcotează pe cele din Uniune, să aibă un impact prejudiciabil asupra situației industriei din Uniune. În mod special, o reluare considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping este probabil să ducă la pierderi suplimentare de cotă de piață și volum de vânzări pentru industria din Uniune, care ar conduce la reduceri în fabricație și la o scădere în ocuparea locurilor de muncă. Aceasta, împreună cu o presiune substanțială asupra prețurilor, din cauza importurilor care subcotează prețurile la vânzare practicate de producătorii din Uniune, ar duce la o rapidă și gravă deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(78)

Având în vedere situația relativ fragilă a industriei din Uniune, după cum s-a explicat la considerentele (71) și (72), este probabil ca o reluare potențial masivă a importurilor indiene care fac obiectul unui dumping, la prețuri care le subcotează pe cele din Uniune, să aibă un impact prejudiciabil asupra situației industriei din Uniune. În mod special, o reluare considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping este probabil să ducă la pierderi suplimentare de cotă de piață și volum de vânzări pentru industria din Uniune, care ar conduce la reduceri în fabricație și la o scădere în ocuparea locurilor de muncă. Aceasta, împreună cu o presiune substanțială asupra prețurilor, din cauza importurilor care subcotează prețurile la vânzare practicate de producătorii din Uniune, ar duce la o rapidă și gravă deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.

| (79) | Pe baza celor arătate, se concluzionează că, în cazul în care măsurile sunt lăsate să expire, există o probabilitate a reapariției prejudiciului rezultat din reluarea importurilor de produs în cauză din India care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(79)

Pe baza celor arătate, se concluzionează că, în cazul în care măsurile sunt lăsate să expire, există o probabilitate a reapariției prejudiciului rezultat din reluarea importurilor de produs în cauză din India care fac obiectul unui dumping.

G.   INTERESUL UNIUNII

1.   Observații preliminare

| (80) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. |
| --- | --- |

(80)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu.

| (81) | Evaluarea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor diferite implicate, respectiv ale industriei din Uniune, importatorilor, comercianților, vânzătorilor en gros, precum și ale utilizatorilor industriali ai produsului în cauză. |
| --- | --- |

(81)

Evaluarea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor diferite implicate, respectiv ale industriei din Uniune, importatorilor, comercianților, vânzătorilor en gros, precum și ale utilizatorilor industriali ai produsului în cauză.

| (82) | Ar trebui să se reamintească faptul că, în cadrul anchetelor precedente, nu s-a considerat că instituirea măsurilor antidumping ar fi contrară interesului Uniunii. De asemenea, ancheta actuală constituie o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare. |
| --- | --- |

(82)

Ar trebui să se reamintească faptul că, în cadrul anchetelor precedente, nu s-a considerat că instituirea măsurilor antidumping ar fi contrară interesului Uniunii. De asemenea, ancheta actuală constituie o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare.

| (83) | Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și probabilitatea reapariției prejudiciului, există motive imperioase de a se concluziona că menținerea măsurilor, în acest caz particular, nu este în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(83)

Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și probabilitatea reapariției prejudiciului, există motive imperioase de a se concluziona că menținerea măsurilor, în acest caz particular, nu este în interesul Uniunii.

2.   Interesele industriei din Uniune

| (84) | După cum s-a menționat deja la considerentele (56) și (73), industria din Uniune a reușit să mențină o cotă de piață substanțială, chiar dacă în scădere, în același timp cu diversificarea gamei sale de produse prin introducerea unor frânghii din fibre sintetice de mai mare calitate. Prin urmare, se poate considera că industria din Uniune a rămas viabilă din punct de vedere structural. |
| --- | --- |

(84)

După cum s-a menționat deja la considerentele (56) și (73), industria din Uniune a reușit să mențină o cotă de piață substanțială, chiar dacă în scădere, în același timp cu diversificarea gamei sale de produse prin introducerea unor frânghii din fibre sintetice de mai mare calitate. Prin urmare, se poate considera că industria din Uniune a rămas viabilă din punct de vedere structural.

| (85) | Având în vedere constatările privind situația industriei din Uniune de la considerentele (70)-(72) și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea reapariției prejudiciului, după cum s-a explicat la considerentele (74)-(79), se poate considera, de asemenea, că ar fi probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping, iar aceasta ar duce la reapariția prejudiciului important. |
| --- | --- |

(85)

Având în vedere constatările privind situația industriei din Uniune de la considerentele (70)-(72) și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea reapariției prejudiciului, după cum s-a explicat la considerentele (74)-(79), se poate considera, de asemenea, că ar fi probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping, iar aceasta ar duce la reapariția prejudiciului important.

| (86) | Într-adevăr, ținând cont de volumele preconizate și de prețurile importurilor de produs în cauză din India, industria Uniunii ar fi supusă unui risc grav. După cum s-a explicat la considerentul (78), astfel de importuri ar duce la continuarea declinului în cota de piață, volumul de vânzări și ocuparea forței de muncă pentru industria Uniunii și ar deprecia, de asemenea, prețurile practicate de aceasta, ceea ce ar duce până la urmă la o deteriorare a rentabilității sale, în mod similar cu nivelele negative constatate în ancheta originală. |
| --- | --- |

(86)

Într-adevăr, ținând cont de volumele preconizate și de prețurile importurilor de produs în cauză din India, industria Uniunii ar fi supusă unui risc grav. După cum s-a explicat la considerentul (78), astfel de importuri ar duce la continuarea declinului în cota de piață, volumul de vânzări și ocuparea forței de muncă pentru industria Uniunii și ar deprecia, de asemenea, prețurile practicate de aceasta, ceea ce ar duce până la urmă la o deteriorare a rentabilității sale, în mod similar cu nivelele negative constatate în ancheta originală.

| (87) | Având în vedere cele arătate și în absența oricăror indicii contrare, se concluzionează că menținerea măsurilor existente nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(87)

Având în vedere cele arătate și în absența oricăror indicii contrare, se concluzionează că menținerea măsurilor existente nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune.

3.   Interesul importatorilor/comercianților independenți

| (88) | Comisia a trimis chestionare la zece importatori/comercianți independenți. A răspuns numai una dintre aceste societăți, care și-a exprimat obiecția față de caz. Cu toate acestea, având în vedere că societatea este afiliată unui producător indian de frânghii din fibre sintetice, nu poate fi considerată drept importator independent. Având în vedere că societatea este un importator afiliat, interesele sale se leagă în mod intrinsec de cele ale producătorului indian afiliat. |
| --- | --- |

(88)

Comisia a trimis chestionare la zece importatori/comercianți independenți. A răspuns numai una dintre aceste societăți, care și-a exprimat obiecția față de caz. Cu toate acestea, având în vedere că societatea este afiliată unui producător indian de frânghii din fibre sintetice, nu poate fi considerată drept importator independent. Având în vedere că societatea este un importator afiliat, interesele sale se leagă în mod intrinsec de cele ale producătorului indian afiliat.

| (89) | În aceste condiții, se concluzionează că nu par să existe niciun fel de motive imperioase care ar indica faptul că menținerea măsurilor ar afecta negativ într-o mare măsură importatorii/comercianții în cauză. |
| --- | --- |

(89)

În aceste condiții, se concluzionează că nu par să existe niciun fel de motive imperioase care ar indica faptul că menținerea măsurilor ar afecta negativ într-o mare măsură importatorii/comercianții în cauză.

4.   Interesul utilizatorilor

| (90) | Comisia a trimis o scrisoare unei asociații industriale de utilizatori ai produsului în cauză. Niciun utilizator nu a trimis un răspuns complet la chestionar și nu s-a primit nicio observație scrisă din partea asociațiilor. |
| --- | --- |

(90)

Comisia a trimis o scrisoare unei asociații industriale de utilizatori ai produsului în cauză. Niciun utilizator nu a trimis un răspuns complet la chestionar și nu s-a primit nicio observație scrisă din partea asociațiilor.

| (91) | Având în vedere absența cooperării din partea utilizatorilor și faptul că impactul măsurilor antidumping este probabil să fie neglijabil în comparație cu alte costuri impuse industriilor utilizatorilor, precum construcția de nave, ingineria mecanică și platformele operaționale din larg, se concluzionează că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ substanțial asupra unor astfel de utilizatori. |
| --- | --- |

(91)

Având în vedere absența cooperării din partea utilizatorilor și faptul că impactul măsurilor antidumping este probabil să fie neglijabil în comparație cu alte costuri impuse industriilor utilizatorilor, precum construcția de nave, ingineria mecanică și platformele operaționale din larg, se concluzionează că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ substanțial asupra unor astfel de utilizatori.

5.   Concluzie

| (92) | Se preconizează că menținerea măsurilor poate garanta că importurile din India care fac obiectul unui dumping nu se vor relua pe piața Uniunii în cantități substanțiale în intervalul imediat următor. Astfel, industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma condițiilor competitive de pe piața Uniunii și de reducerea amenințării închiderilor și a scăderii ocupării forței de muncă. Se preconizează, de asemenea, că efectele benefice pot asigura pentru industria din Uniune condiții de dezvoltare a unor produse inovatoare de înaltă tehnologie pentru aplicații noi și specializate. |
| --- | --- |

(92)

Se preconizează că menținerea măsurilor poate garanta că importurile din India care fac obiectul unui dumping nu se vor relua pe piața Uniunii în cantități substanțiale în intervalul imediat următor. Astfel, industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma condițiilor competitive de pe piața Uniunii și de reducerea amenințării închiderilor și a scăderii ocupării forței de muncă. Se preconizează, de asemenea, că efectele benefice pot asigura pentru industria din Uniune condiții de dezvoltare a unor produse inovatoare de înaltă tehnologie pentru aplicații noi și specializate.

| (93) | Ar trebui să se remarce, de asemenea, că în urma examinării interesului importatorilor/comercianților, precum și al utilizatorilor din Uniune, nu par să existe niciun fel de motive imperioase care să indice un impact negativ de amploare ca urmare a continuării măsurilor. |
| --- | --- |

(93)

Ar trebui să se remarce, de asemenea, că în urma examinării interesului importatorilor/comercianților, precum și al utilizatorilor din Uniune, nu par să existe niciun fel de motive imperioase care să indice un impact negativ de amploare ca urmare a continuării măsurilor.

| (94) | Date fiind concluziile privind impactul continuării măsurilor asupra diferiților actori de pe piața Uniunii, se concluzionează că o continuare a aplicării măsurilor nu este împotriva interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(94)

Date fiind concluziile privind impactul continuării măsurilor asupra diferiților actori de pe piața Uniunii, se concluzionează că o continuare a aplicării măsurilor nu este împotriva interesului Uniunii.

H.   MĂSURILE ANTIDUMPING

| (95) | Având în vedere cele arătate, respectiv, inter alia, capacitățile disponibile uriașe de care dispun producătorii indieni, orientarea lor puternică spre export și prezența crescândă la porțile pieței Uniunii, prețurile vânzărilor lor la export către piețele din alte țări terțe, despre care s-a constatat că sunt mai scăzute decât valoarea normală și, de asemenea, mult mai scăzute decât prețurile practicate de industria din Uniune pe parcursul PAR, precum și situația relativ fragilă a industriei Uniunii, este probabil că dumpingul prejudiciabil din India s-ar relua, dacă s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(95)

Având în vedere cele arătate, respectiv, inter alia, capacitățile disponibile uriașe de care dispun producătorii indieni, orientarea lor puternică spre export și prezența crescândă la porțile pieței Uniunii, prețurile vânzărilor lor la export către piețele din alte țări terțe, despre care s-a constatat că sunt mai scăzute decât valoarea normală și, de asemenea, mult mai scăzute decât prețurile practicate de industria din Uniune pe parcursul PAR, precum și situația relativ fragilă a industriei Uniunii, este probabil că dumpingul prejudiciabil din India s-ar relua, dacă s-ar permite expirarea măsurilor.

| (96) | Toate părțile vizate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente în forma lor actuală. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a prezenta observații ca urmare a prezentei comunicări, dar niciuna nu a făcut observații care să fi justificat modificarea constatărilor menționate. Afirmațiile legate de comunicarea constatărilor au fost tratate în considerentele respective ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

(96)

Toate părțile vizate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente în forma lor actuală. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a prezenta observații ca urmare a prezentei comunicări, dar niciuna nu a făcut observații care să fi justificat modificarea constatărilor menționate. Afirmațiile legate de comunicarea constatărilor au fost tratate în considerentele respective ale prezentului regulament.

| (97) | Din cele arătate rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1736/2004 ar trebui menținute. |
| --- | --- |

(97)

Din cele arătate rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1736/2004 ar trebui menținute.

| (98) | Cu toate acestea și fără să se ignore faptul că probabilitatea reapariției dumpingului prejudiciabil a fost stabilită, această procedură se caracterizează prin circumstanțe speciale, mai ales prin durata îndelungată a măsurilor în vigoare, care au mai fost deja extinse o dată, precum și prin cantitățile foarte limitate de importuri reale din India, după cum s-a menționat la considerentele (21)-(24). Aceste fapte ar trebui să fie și ele reflectate în mod adecvat în durata măsurilor antidumping extinse încă o dată, care ar trebui să fie de trei ani. După comunicare, solicitantul a declarat că măsurile ar trebui să fie extinse pentru cinci ani și că motivația de mai sus pentru o extindere mai scurtă nu ar fi justificată. |
| --- | --- |

(98)

Cu toate acestea și fără să se ignore faptul că probabilitatea reapariției dumpingului prejudiciabil a fost stabilită, această procedură se caracterizează prin circumstanțe speciale, mai ales prin durata îndelungată a măsurilor în vigoare, care au mai fost deja extinse o dată, precum și prin cantitățile foarte limitate de importuri reale din India, după cum s-a menționat la considerentele (21)-(24). Aceste fapte ar trebui să fie și ele reflectate în mod adecvat în durata măsurilor antidumping extinse încă o dată, care ar trebui să fie de trei ani. După comunicare, solicitantul a declarat că măsurile ar trebui să fie extinse pentru cinci ani și că motivația de mai sus pentru o extindere mai scurtă nu ar fi justificată.

| (99) | În mod normal, extinderea măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază se aplică pentru o perioadă de cinci ani. Ancheta a concluzionat că industria Uniunii se afla încă într-o situație de fragilitate la finalul PAR; aceasta se aflase în dificultăți financiare pentru o lungă perioadă de timp, după cum s-a stabilit în ancheta originală. În consecință, nu s-a ajuns încă la refacerea deplină după dumpingul prejudiciabil. Cu toate acestea, mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat că impunerea de măsuri a permis deja să se realizeze unele îmbunătățiri substanțiale. Din analiza acestei situații complexe se concluzionează că o refacere deplină și stabilă de pe urma oricăror efecte trecute ale dumpingului prejudiciabil este probabil să aibă loc într-o perioadă mai scurtă de timp decât cei cinci ani prescriși în mod normal. S-a evaluat că, luând în calcul analiza prejudiciului global și evoluțiile probabile ale pieței în condițiile menținerii măsurilor, o perioadă de trei ani ar trebui să fie suficientă pentru industria Uniunii, astfel încât aceasta să își încheie refacerea economică și financiară. Din aceste motive, nu pare necesar să se mențină măsurile pentru o perioadă mai lungă. |
| --- | --- |

(99)

În mod normal, extinderea măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază se aplică pentru o perioadă de cinci ani. Ancheta a concluzionat că industria Uniunii se afla încă într-o situație de fragilitate la finalul PAR; aceasta se aflase în dificultăți financiare pentru o lungă perioadă de timp, după cum s-a stabilit în ancheta originală. În consecință, nu s-a ajuns încă la refacerea deplină după dumpingul prejudiciabil. Cu toate acestea, mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat că impunerea de măsuri a permis deja să se realizeze unele îmbunătățiri substanțiale. Din analiza acestei situații complexe se concluzionează că o refacere deplină și stabilă de pe urma oricăror efecte trecute ale dumpingului prejudiciabil este probabil să aibă loc într-o perioadă mai scurtă de timp decât cei cinci ani prescriși în mod normal. S-a evaluat că, luând în calcul analiza prejudiciului global și evoluțiile probabile ale pieței în condițiile menținerii măsurilor, o perioadă de trei ani ar trebui să fie suficientă pentru industria Uniunii, astfel încât aceasta să își încheie refacerea economică și financiară. Din aceste motive, nu pare necesar să se mențină măsurile pentru o perioadă mai lungă.

| (100) | Prin urmare, se consideră că extinderea măsurilor pentru întreaga perioadă de cinci ani nu este susținută pe deplin de faptele stabilite de anchetă și că durata măsurilor ar trebui, în consecință, să fie limitată la trei ani. |
| --- | --- |

(100)

Prin urmare, se consideră că extinderea măsurilor pentru întreaga perioadă de cinci ani nu este susținută pe deplin de faptele stabilite de anchetă și că durata măsurilor ar trebui, în consecință, să fie limitată la trei ani.

| (101) | Nivelul taxei antidumping individuale menționat la articolul 1 a fost stabilit pe baza concluziilor anchetei originale. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății vizate în cursul anchetei respective. Acest nivel al taxei (în opoziție cu taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produse provenind din India și produse de societatea vizată și, prin urmare, de către persoana juridică specifică menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate, care nu este menționată în mod expres la articolul 1, inclusiv de entități afiliate celei menționate în mod specific, nu pot beneficia de respectivul nivel și se supun taxelor aplicabile la nivel național. |
| --- | --- |

(101)

Nivelul taxei antidumping individuale menționat la articolul 1 a fost stabilit pe baza concluziilor anchetei originale. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății vizate în cursul anchetei respective. Acest nivel al taxei (în opoziție cu taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produse provenind din India și produse de societatea vizată și, prin urmare, de către persoana juridică specifică menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate, care nu este menționată în mod expres la articolul 1, inclusiv de entități afiliate celei menționate în mod specific, nu pot beneficia de respectivul nivel și se supun taxelor aplicabile la nivel național.

| (102) | Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de taxe individuale, |
| --- | --- |

(102)

Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de taxe individuale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de sfoară, corzi, frânghii și cabluri, împletite sau nu, și impregnate, îmbrăcate, acoperite sau învelite sau nu cu cauciuc sau material plastic din polietilenă sau polipropilenă, altele decât sfoară pentru legat sau îmbalotat, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), precum și din alte fibre sintetice din nailon sau alte poliamide sau din poliesteri, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), încadrate în prezent la codurile CN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 și 5607 50 19 și originare din India.

(2)   Nivelul taxei antidumping aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

| Societatea | Nivelul taxei | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Garware Wall Ropes Ltd | 53,0 % | 8755 |
| Toate celelalte societăți | 82,0 % | 8900 |

Societatea

Nivelul taxei

Codul adițional TARIC

Garware Wall Ropes Ltd

53,0 %

8755

Toate celelalte societăți

82,0 %

8900

(3)   Cu excepția situațiilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică pentru o perioadă de trei ani.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 183, 26.6.1998, p. 1.

2

(3)  JO L 311, 8.10.2004, p. 1.

3

(4)  JO C 240, 7.10.2009, p. 6.

4

---

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/22

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1243/2010 AL CONSILIULUI

din 20 decembrie 2010

de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză produse de Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd.

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsurile în vigoare

| (1) | În urma unei anchete antidumping privind importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”) și Ucraina (anchetă denumită în continuare „prima anchetă”), s-au impus măsuri antidumping prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007 al Consiliului din 23 aprilie 2007 (2). Regulamentul menționat a intrat în vigoare la 27 aprilie 2007. |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete antidumping privind importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”) și Ucraina (anchetă denumită în continuare „prima anchetă”), s-au impus măsuri antidumping prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007 al Consiliului din 23 aprilie 2007 (2). Regulamentul menționat a intrat în vigoare la 27 aprilie 2007.

| (2) | Se reamintește faptul că nivelul taxei antidumping definitive impuse la importurile de mese de călcat produse de producătorul-exportator chinez Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (denumit în continuare „Since Hardware”) a fost de 0 %, în timp ce, pentru alți producători-exportatori chinezi, s-a situat între 18,1 % și 38,1 %. În urma unei reexaminări intermediare ulterioare, aceste niveluri ale taxelor au fost majorate până la 42,3 % prin dispozițiile Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 270/2010 al Consiliului din 29 martie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 (3). |
| --- | --- |

(2)

Se reamintește faptul că nivelul taxei antidumping definitive impuse la importurile de mese de călcat produse de producătorul-exportator chinez Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (denumit în continuare „Since Hardware”) a fost de 0 %, în timp ce, pentru alți producători-exportatori chinezi, s-a situat între 18,1 % și 38,1 %. În urma unei reexaminări intermediare ulterioare, aceste niveluri ale taxelor au fost majorate până la 42,3 % prin dispozițiile Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 270/2010 al Consiliului din 29 martie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 (3).

2.   Deschiderea procedurii actuale

| (3) | La 2 octombrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei anchete antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază privind importurile în Uniune de mese de călcat originare din RPC, limitată la Since Hardware. În avizul de deschidere, Comisia a anunțat, de asemenea, deschiderea unei reexaminări în temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 [denumită în continuare „reexaminare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1515/2001”] în scopul de a permite modificările necesare ale Regulamentului (CE) nr. 452/2007 în lumina raportului Organului de apel al OMC intitulat „Mexico - Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” (AB-2005-6) (5) (denumit în continuare „raportul Organului de apel al OMC”). |
| --- | --- |

(3)

La 2 octombrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei anchete antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază privind importurile în Uniune de mese de călcat originare din RPC, limitată la Since Hardware. În avizul de deschidere, Comisia a anunțat, de asemenea, deschiderea unei reexaminări în temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 [denumită în continuare „reexaminare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1515/2001”] în scopul de a permite modificările necesare ale Regulamentului (CE) nr. 452/2007 în lumina raportului Organului de apel al OMC intitulat „Mexico - Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” (AB-2005-6) (5) (denumit în continuare „raportul Organului de apel al OMC”).

| (4) | Ancheta antidumping a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la 20 august 2009 de trei producători din Uniune, Colombo New Scal S.p.A., Pirola S.p.A. și Vale Mill (Rochdale) Ltd. (denumiți în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție majoră a producției totale din Uniune de mese de călcat. |
| --- | --- |

(4)

Ancheta antidumping a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la 20 august 2009 de trei producători din Uniune, Colombo New Scal S.p.A., Pirola S.p.A. și Vale Mill (Rochdale) Ltd. (denumiți în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție majoră a producției totale din Uniune de mese de călcat.

| (5) | Se reamintește faptul că o nouă anchetă antidumping bazată pe articolul 5 din regulamentul de bază a fost deschisă împotriva societății Since Hardware, în loc de o reexaminare intermediară în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, în lumina raportului Organului de apel al OMC. La alineatele 305 și 306 din respectivul raport se prevede faptul că un producător-exportator cu privire la care s-a constatat în cadrul unei anchete inițiale că nu practica dumpingul trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurii definitive impuse în urma unei astfel de anchete și nu poate face obiectul unor reexaminări administrative și reexaminări care au loc în urma modificării circumstanțelor. |
| --- | --- |

(5)

Se reamintește faptul că o nouă anchetă antidumping bazată pe articolul 5 din regulamentul de bază a fost deschisă împotriva societății Since Hardware, în loc de o reexaminare intermediară în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, în lumina raportului Organului de apel al OMC. La alineatele 305 și 306 din respectivul raport se prevede faptul că un producător-exportator cu privire la care s-a constatat în cadrul unei anchete inițiale că nu practica dumpingul trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurii definitive impuse în urma unei astfel de anchete și nu poate face obiectul unor reexaminări administrative și reexaminări care au loc în urma modificării circumstanțelor.

| (6) | Since Hardware a susținut că nu a fost posibilă deschiderea de către Comisie a unei noi anchete antidumping bazate pe articolul 5 din regulamentul de bază împotriva unei societăți, deoarece Comisia încalcă astfel principiul general consacrat la articolul VI din GATT, în Acordul antidumping al OMC și în regulamentul de bază, că procedurile antidumping sunt direcționate împotriva importurilor provenite din țări și nu de la societăți individuale. Since Hardware a susținut, în special, încălcarea de către Comisie a articolului 9 alineatul (3) și a articolului 11 alineatul (6) din regulamentul de bază, prin deschiderea unei anchete antidumping bazate pe articolul 5 în locul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. De asemenea, Since Hardware a argumentat că, în absența unui efect direct al normelor OMC în cadrul ordinii juridice a Uniunii, Comisia nu a putut decide să ignore dispozițiile anterioare ale regulamentului de bază în scopul punerii în aplicare, în mod automat, a unei hotărâri a OMC, fără modificarea anterioară de către Consiliu a regulamentului de bază. |
| --- | --- |

(6)

Since Hardware a susținut că nu a fost posibilă deschiderea de către Comisie a unei noi anchete antidumping bazate pe articolul 5 din regulamentul de bază împotriva unei societăți, deoarece Comisia încalcă astfel principiul general consacrat la articolul VI din GATT, în Acordul antidumping al OMC și în regulamentul de bază, că procedurile antidumping sunt direcționate împotriva importurilor provenite din țări și nu de la societăți individuale. Since Hardware a susținut, în special, încălcarea de către Comisie a articolului 9 alineatul (3) și a articolului 11 alineatul (6) din regulamentul de bază, prin deschiderea unei anchete antidumping bazate pe articolul 5 în locul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. De asemenea, Since Hardware a argumentat că, în absența unui efect direct al normelor OMC în cadrul ordinii juridice a Uniunii, Comisia nu a putut decide să ignore dispozițiile anterioare ale regulamentului de bază în scopul punerii în aplicare, în mod automat, a unei hotărâri a OMC, fără modificarea anterioară de către Consiliu a regulamentului de bază.

| (7) | În acest sens, se aduce la cunoștință faptul că procedurile antidumping sunt deschise, de obicei, împotriva importurilor dintr-o țară și nu de la societăți individuale. Cu toate acestea, ținând cont de următoarele circumstanțe speciale, prezentul caz constituie o excepție de la regula anterioară. La alineatele 216-218 din raportul Organului de apel al OMC prevede că articolul 5.8 din Acordul antidumping al OMC solicită ca o autoritate de investigare să termine ancheta referitoare la un exportator despre care s-a constatat că nu are o marjă mai mare decât de minimis în cadrul unei anchete inițiale, iar la alineatul 305 că, în consecință, exportatorul trebuie să fie exceptat de la aplicarea măsurilor antidumping definitive și că nu poate face obiectul reexaminărilor administrative și al reexaminărilor care au loc în urma modificării circumstanțelor. Este adevărat faptul că absența efectului direct al normelor OMC înseamnă că legalitatea măsurilor adoptate de instituțiile Uniunii (denumite în continuare „instituții”) nu poate fi, în mod normal, reexaminată în lumina acordurilor OMC. Totuși, acest fapt nu înseamnă, în acest caz particular, că instituțiile trebuie să ignore normele OMC, în special raportul Organului de apel al OMC. Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 a fost adoptat în special pentru a permite instituțiilor să facă ca o măsură luată în cadrul regulamentului de bază să fie conformă cu hotărârile incluse într-un raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor, menționat la considerentul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, fără o modificare prealabilă a regulamentului de bază. Astfel, Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, în special, le permite instituțiilor să excludă în mod formal exportatori cu privire la care s-a constatat, în timpul unei anchete inițiale precedente, că nu practicau dumpingul, din domeniul de aplicare al regulamentului care a fost adoptat la sfârșitul anchetei respective. În acest scop, s-a deschis reexaminarea Regulamentului (CE) nr. 452/2007 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1515/2001. |
| --- | --- |

(7)

În acest sens, se aduce la cunoștință faptul că procedurile antidumping sunt deschise, de obicei, împotriva importurilor dintr-o țară și nu de la societăți individuale. Cu toate acestea, ținând cont de următoarele circumstanțe speciale, prezentul caz constituie o excepție de la regula anterioară. La alineatele 216-218 din raportul Organului de apel al OMC prevede că articolul 5.8 din Acordul antidumping al OMC solicită ca o autoritate de investigare să termine ancheta referitoare la un exportator despre care s-a constatat că nu are o marjă mai mare decât de minimis în cadrul unei anchete inițiale, iar la alineatul 305 că, în consecință, exportatorul trebuie să fie exceptat de la aplicarea măsurilor antidumping definitive și că nu poate face obiectul reexaminărilor administrative și al reexaminărilor care au loc în urma modificării circumstanțelor. Este adevărat faptul că absența efectului direct al normelor OMC înseamnă că legalitatea măsurilor adoptate de instituțiile Uniunii (denumite în continuare „instituții”) nu poate fi, în mod normal, reexaminată în lumina acordurilor OMC. Totuși, acest fapt nu înseamnă, în acest caz particular, că instituțiile trebuie să ignore normele OMC, în special raportul Organului de apel al OMC. Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 a fost adoptat în special pentru a permite instituțiilor să facă ca o măsură luată în cadrul regulamentului de bază să fie conformă cu hotărârile incluse într-un raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor, menționat la considerentul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, fără o modificare prealabilă a regulamentului de bază. Astfel, Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, în special, le permite instituțiilor să excludă în mod formal exportatori cu privire la care s-a constatat, în timpul unei anchete inițiale precedente, că nu practicau dumpingul, din domeniul de aplicare al regulamentului care a fost adoptat la sfârșitul anchetei respective. În acest scop, s-a deschis reexaminarea Regulamentului (CE) nr. 452/2007 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1515/2001.

| (8) | De asemenea, niciuna din dispozițiile regulamentului de bază nu exclude deschiderea unei noi anchete antidumping bazate pe articolul 5 din regulamentul de bază împotriva unei societăți. De asemenea, legislația Uniunii, trebuie, în măsura posibilului, să fie interpretată în conformitate cu legislația internațională, în special în cazul în care dispozițiile în cauză au drept scop să dea curs unui acord internațional încheiat de Uniune. Deoarece, pe de o parte, Acordul antidumping al OMC le permite membrilor OMC să impună taxe pentru a contrabalansa dumpingul prejudiciabil, însă, pe de altă parte, a fost interpretat de Organul de apel în raportul Organului de apel al OMC ca nepermițând reexaminări ale societăților cu privire la care s-a constatat în timpul unei anchete inițiale că nu practicau dumpingul, regulamentul de bază trebuie, prin urmare, să fie interpretat pentru a permite Uniunii să deschidă o anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentului de bază. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, niciuna din dispozițiile regulamentului de bază nu exclude deschiderea unei noi anchete antidumping bazate pe articolul 5 din regulamentul de bază împotriva unei societăți. De asemenea, legislația Uniunii, trebuie, în măsura posibilului, să fie interpretată în conformitate cu legislația internațională, în special în cazul în care dispozițiile în cauză au drept scop să dea curs unui acord internațional încheiat de Uniune. Deoarece, pe de o parte, Acordul antidumping al OMC le permite membrilor OMC să impună taxe pentru a contrabalansa dumpingul prejudiciabil, însă, pe de altă parte, a fost interpretat de Organul de apel în raportul Organului de apel al OMC ca nepermițând reexaminări ale societăților cu privire la care s-a constatat în timpul unei anchete inițiale că nu practicau dumpingul, regulamentul de bază trebuie, prin urmare, să fie interpretat pentru a permite Uniunii să deschidă o anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentului de bază.

| (9) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1241/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 (6) Since Hardware a fost exclusă din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 452/2007. |
| --- | --- |

(9)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1241/2010 al Consiliului din 20 decembrie 2010 (6) Since Hardware a fost exclusă din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 452/2007.

| (10) | Prin urmare, având în vedere circumstanțele speciale ale cazului, deschiderea unei anchete antidumping bazate pe articolul 5 din regulamentul de bază împotriva societății Since Hardware este legală. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, având în vedere circumstanțele speciale ale cazului, deschiderea unei anchete antidumping bazate pe articolul 5 din regulamentul de bază împotriva societății Since Hardware este legală.

3.   Părțile interesate

| (11) | Comisia a informat în mod oficial societatea Since Hardware, importatorii și producătorii din Uniune despre care se știe că sunt interesați, reprezentanții țării în cauză și producătorii din țări potențial analoge cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a informat în mod oficial societatea Since Hardware, importatorii și producătorii din Uniune despre care se știe că sunt interesați, reprezentanții țării în cauză și producătorii din țări potențial analoge cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (12) | Pentru a permite societății Since Hardware să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă dorea aceasta, Comisia a trimis un formular de cerere producătorului-exportator. De asemenea, Comisia a trimis societății Since Hardware un chestionar. Producătorul-exportator a depus o cerere completată de acordare a TEP/TI și a răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a permite societății Since Hardware să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă dorea aceasta, Comisia a trimis un formular de cerere producătorului-exportator. De asemenea, Comisia a trimis societății Since Hardware un chestionar. Producătorul-exportator a depus o cerere completată de acordare a TEP/TI și a răspuns la chestionar.

| (13) | Ținând seama de numărul mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în vederea stabilirii contribuției la prejudiciu, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Cinci producători din Uniune s-au făcut cunoscuți și au furnizat informațiile solicitate în vederea eșantionării în termenele stabilite în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(13)

Ținând seama de numărul mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în vederea stabilirii contribuției la prejudiciu, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Cinci producători din Uniune s-au făcut cunoscuți și au furnizat informațiile solicitate în vederea eșantionării în termenele stabilite în avizul de deschidere.

| (14) | Din cei cinci producători din Uniune la care se face referire mai sus, numai cei trei reclamanți au făcut parte din industria din Uniune în cadrul primei anchete. Date fiind particularitățile acestui caz, prezentate la considerentele (57)-(60), s-a decis să se trimită chestionare numai acestor trei producători din Uniune, în timp ce celorlalți doi producători din Uniune li s-a solicitat să prezinte orice observații suplimentare care ar putea sprijini Comisia pentru a stabili dacă importurile de produse fabricate de Since Hardware au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune. Toți cei trei producători reclamanți din Uniune au prezentat răspunsuri la chestionare. Ceilalți doi producători din Uniune nu au prezentat observații suplimentare privind procedura. |
| --- | --- |

(14)

Din cei cinci producători din Uniune la care se face referire mai sus, numai cei trei reclamanți au făcut parte din industria din Uniune în cadrul primei anchete. Date fiind particularitățile acestui caz, prezentate la considerentele (57)-(60), s-a decis să se trimită chestionare numai acestor trei producători din Uniune, în timp ce celorlalți doi producători din Uniune li s-a solicitat să prezinte orice observații suplimentare care ar putea sprijini Comisia pentru a stabili dacă importurile de produse fabricate de Since Hardware au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune. Toți cei trei producători reclamanți din Uniune au prezentat răspunsuri la chestionare. Ceilalți doi producători din Uniune nu au prezentat observații suplimentare privind procedura.

| (15) | Comisia a trimis chestionare și tuturor producătorilor cunoscuți din țări potențial analoge și tuturor importatorilor despre care se știe că sunt interesați și neafiliați la Since Hardware. În ceea ce privește importatorii neafiliați din Uniune, inițial, existau două societăți care cooperau în cadrul anchetei. Cu toate acestea, una din ele nu a fost în măsură să coopereze în continuare. Celălalt importator a fost, de fapt, un producător din Uniune care nu era printre reclamanți. Acesta a prezentat un răspuns la chestionarul importatorilor. În plus, o organizație profesională a cooperat, de asemenea, în cadrul anchetei și a prezentat observații. |
| --- | --- |

(15)

Comisia a trimis chestionare și tuturor producătorilor cunoscuți din țări potențial analoge și tuturor importatorilor despre care se știe că sunt interesați și neafiliați la Since Hardware. În ceea ce privește importatorii neafiliați din Uniune, inițial, existau două societăți care cooperau în cadrul anchetei. Cu toate acestea, una din ele nu a fost în măsură să coopereze în continuare. Celălalt importator a fost, de fapt, un producător din Uniune care nu era printre reclamanți. Acesta a prezentat un răspuns la chestionarul importatorilor. În plus, o organizație profesională a cooperat, de asemenea, în cadrul anchetei și a prezentat observații.

| (16) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în scopul evaluării TEP și în scopul determinării dumpingului, a contribuției la prejudiciu rezultat și a interesului Uniunii. S-a desfășurat o vizită de verificare la sediul societății Since Hardware în Guangzhou în RPC și la sediul Vale Mill (Rochdale) Ltd. din Regatul Unit. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în scopul evaluării TEP și în scopul determinării dumpingului, a contribuției la prejudiciu rezultat și a interesului Uniunii. S-a desfășurat o vizită de verificare la sediul societății Since Hardware în Guangzhou în RPC și la sediul Vale Mill (Rochdale) Ltd. din Regatul Unit.

| (17) | Comisia a informat părțile interesate că, dat fiind cadrul juridic complex legat de prezenta anchetă [a se vedea considerentul (3) și următoarele], a considerat că este mai oportun să nu impună măsuri provizorii în acest caz, însă să continue ancheta. Nicio parte nu a prezentat obiecții. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a informat părțile interesate că, dat fiind cadrul juridic complex legat de prezenta anchetă [a se vedea considerentul (3) și următoarele], a considerat că este mai oportun să nu impună măsuri provizorii în acest caz, însă să continue ancheta. Nicio parte nu a prezentat obiecții.

| (18) | Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea impunerii unei taxe antidumping definitive și li s-a oferit posibilitatea să formuleze observații. Observațiile prezentate de părți au fost analizate și, după caz, constatările au fost modificate în consecință. |
| --- | --- |

(18)

Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea impunerii unei taxe antidumping definitive și li s-a oferit posibilitatea să formuleze observații. Observațiile prezentate de părți au fost analizate și, după caz, constatările au fost modificate în consecință.

4.   Perioada de anchetă

| (19) | Ancheta privind dumpingul și subcotarea prețului a cuprins perioada dintre 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea volumului importurilor produselor societății Since Hardware relevante pentru evaluarea prejudiciului (contribuției la prejudiciu) a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”). Totuși, din cauza particularităților acestui caz - și anume faptul că altă anchetă inițială privind același produs și țară terță a avut loc numai cu câțiva ani în urmă - și din cauză că taxele care rezultă din ancheta respectivă sunt încă în vigoare, în analiza prejudiciului se va face trimitere, de asemenea, la perioada de anchetă a acelei anchete precedente (denumită în continuare „PA a primei anchete”). |
| --- | --- |

(19)

Ancheta privind dumpingul și subcotarea prețului a cuprins perioada dintre 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea volumului importurilor produselor societății Since Hardware relevante pentru evaluarea prejudiciului (contribuției la prejudiciu) a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”). Totuși, din cauza particularităților acestui caz - și anume faptul că altă anchetă inițială privind același produs și țară terță a avut loc numai cu câțiva ani în urmă - și din cauză că taxele care rezultă din ancheta respectivă sunt încă în vigoare, în analiza prejudiciului se va face trimitere, de asemenea, la perioada de anchetă a acelei anchete precedente (denumită în continuare „PA a primei anchete”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (20) | Produsul în cauză constă în mese de călcat, cu sau fără suport, cu sau fără absorbție și/sau încălzire și/sau suflantă, inclusiv mânecare, și componente esențiale ale acestora, respectiv picioarele, blatul și suportul pentru fierul de călcat, originare din RPC și produse de Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. (denumit în continuare „produsul în cauză”), clasificat în prezent la codurile NC ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(20)

Produsul în cauză constă în mese de călcat, cu sau fără suport, cu sau fără absorbție și/sau încălzire și/sau suflantă, inclusiv mânecare, și componente esențiale ale acestora, respectiv picioarele, blatul și suportul pentru fierul de călcat, originare din RPC și produse de Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. (denumit în continuare „produsul în cauză”), clasificat în prezent la codurile NC ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00.

| (21) | Ancheta a arătat că există diferite tipuri de mese de călcat, iar componentele esențiale ale acestora depind în special de modul de fabricare, de dimensiuni, de materialul din care sunt fabricate și de accesorii. Totuși, toate aceste tipuri diferite prezintă aceleași caracteristici fizice de bază și sunt destinate acelorași utilizări. |
| --- | --- |

(21)

Ancheta a arătat că există diferite tipuri de mese de călcat, iar componentele esențiale ale acestora depind în special de modul de fabricare, de dimensiuni, de materialul din care sunt fabricate și de accesorii. Totuși, toate aceste tipuri diferite prezintă aceleași caracteristici fizice de bază și sunt destinate acelorași utilizări.

| (22) | Producătorul-exportator a susținut că părțile esențiale ale meselor de călcat nu ar trebui să facă obiectul anchetei deoarece mesele de călcat și părțile lor esențiale (de exemplu, picioarele, blaturile și suporturile pentru fierul de călcat) nu alcătuiesc un singur produs și, prin urmare, nu au putut face parte din același produs în cauză în cadrul unei anchete. Acest argument nu a fost confirmat de anchetă. În cadrul prezentei anchete s-a constatat că părțile esențiale ale meselor de călcat ar trebui să facă obiectul anchetei deoarece picioarele, blaturile și suporturile pentru fierul de călcat determină caracteristicile produsului finit și nu pot avea altă utilizare finală decât să fie integrate în produsul final (adică, masa de călcat) și, ca atare, nu sunt produse distincte. Această observație este în conformitate cu mai multe alte anchete în care produsele finite și componentele cheie ale acestora au fost considerate ca fiind un singur produs. În consecință, la fel ca în prima anchetă, toate tipurile existente de mese de călcat și părțile lor esențiale sunt considerate ca fiind un produs în sensul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(22)

Producătorul-exportator a susținut că părțile esențiale ale meselor de călcat nu ar trebui să facă obiectul anchetei deoarece mesele de călcat și părțile lor esențiale (de exemplu, picioarele, blaturile și suporturile pentru fierul de călcat) nu alcătuiesc un singur produs și, prin urmare, nu au putut face parte din același produs în cauză în cadrul unei anchete. Acest argument nu a fost confirmat de anchetă. În cadrul prezentei anchete s-a constatat că părțile esențiale ale meselor de călcat ar trebui să facă obiectul anchetei deoarece picioarele, blaturile și suporturile pentru fierul de călcat determină caracteristicile produsului finit și nu pot avea altă utilizare finală decât să fie integrate în produsul final (adică, masa de călcat) și, ca atare, nu sunt produse distincte. Această observație este în conformitate cu mai multe alte anchete în care produsele finite și componentele cheie ale acestora au fost considerate ca fiind un singur produs. În consecință, la fel ca în prima anchetă, toate tipurile existente de mese de călcat și părțile lor esențiale sunt considerate ca fiind un produs în sensul prezentei anchete.

2.   Produsul similar

| (23) | Nu s-au constatat diferențe între produsul în cauză și mesele de călcat și părțile lor esențiale produse de reclamanți și de alți producători cooperanți din Uniunii și vândute pe piața Uniunii care, în cele din urmă, a servit, de asemenea, ca țară analogă. Ambele au aceleași caracteristici fizice și utilizări și sunt interschimbabile unele cu altele. |
| --- | --- |

(23)

Nu s-au constatat diferențe între produsul în cauză și mesele de călcat și părțile lor esențiale produse de reclamanți și de alți producători cooperanți din Uniunii și vândute pe piața Uniunii care, în cele din urmă, a servit, de asemenea, ca țară analogă. Ambele au aceleași caracteristici fizice și utilizări și sunt interschimbabile unele cu altele.

| (24) | În consecință, mesele de călcat și părțile lor esențiale produse și vândute în Uniune, precum și produsul în cauză sunt considerate produse în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(24)

În consecință, mesele de călcat și părțile lor esențiale produse și vândute în Uniune, precum și produsul în cauză sunt considerate produse în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPINGUL

1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

| (25) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul unor anchete antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c), respectiv atunci când se dovedește că fabricarea și vânzarea produsului similar se fac în condiții predominante de economie de piață. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:






  — | deciziile comerciale se stabilesc ca răspuns la semnalele pieței și fără intervenția semnificativă a statului; costurile principalelor intrări reflectă în mod considerabil valorile pieței; |
| --- | --- | --- |

(25)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul unor anchete antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c), respectiv atunci când se dovedește că fabricarea și vânzarea produsului similar se fac în condiții predominante de economie de piață. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:

—

deciziile comerciale se stabilesc ca răspuns la semnalele pieței și fără intervenția semnificativă a statului; costurile principalelor intrări reflectă în mod considerabil valorile pieței;

| — | societățile au un set clar de evidențe contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „IAS”) și se aplică în toate scopurile; |
| --- | --- |

—

societățile au un set clar de evidențe contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „IAS”) și se aplică în toate scopurile;

| — | nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

—

nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată;

| — | legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și securitatea juridică; |
| --- | --- |

—

legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și securitatea juridică;

| — | operațiunile de schimb valutar se desfășoară la valoarea pieței. |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar se desfășoară la valoarea pieței.

| (26) | Since Hardware a solicitat acordarea tratamentului corespunzător unei societăți care funcționează în condițiile unei economii de piață în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și a fost invitat să completeze un formular de cerere de acordare a acestui tratament. |
| --- | --- |

(26)

Since Hardware a solicitat acordarea tratamentului corespunzător unei societăți care funcționează în condițiile unei economii de piață în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și a fost invitat să completeze un formular de cerere de acordare a acestui tratament.

| (27) | Ancheta a stabilit că Since Hardware nu îndeplinea criteriul TEP menționat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) prima liniuță (primul criteriu) din regulamentul de bază în ceea ce privește costurile principalelor intrări. În plus, ancheta a stabilit că Since Hardware nu îndeplinea criteriul TEP menționat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) a doua liniuță (al doilea criteriu) din regulamentul de bază. Principalele constatări referitoare la TEP sunt prezentate în continuare. |
| --- | --- |

(27)

Ancheta a stabilit că Since Hardware nu îndeplinea criteriul TEP menționat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) prima liniuță (primul criteriu) din regulamentul de bază în ceea ce privește costurile principalelor intrări. În plus, ancheta a stabilit că Since Hardware nu îndeplinea criteriul TEP menționat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) a doua liniuță (al doilea criteriu) din regulamentul de bază. Principalele constatări referitoare la TEP sunt prezentate în continuare.

| (28) | În ceea ce privește primul criteriu enunțat, și anume acela că deciziile comerciale se stabilesc ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenția semnificativă a statului, iar costurile reflectă valorile pieței, se remarcă faptul că Since Hardware a susținut că a început achiziționarea principalelor sale materii prime (produse siderurgice) pe piața internă chineză, spre deosebire de perioada de anchetă din prima anchetă, când Since Hardware a importat aceste materii prime. Prin urmare, s-a examinat dacă piața internă chineză pentru principalele materii prime ar putea fi considerată ca reflectând valorile pieței. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește primul criteriu enunțat, și anume acela că deciziile comerciale se stabilesc ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenția semnificativă a statului, iar costurile reflectă valorile pieței, se remarcă faptul că Since Hardware a susținut că a început achiziționarea principalelor sale materii prime (produse siderurgice) pe piața internă chineză, spre deosebire de perioada de anchetă din prima anchetă, când Since Hardware a importat aceste materii prime. Prin urmare, s-a examinat dacă piața internă chineză pentru principalele materii prime ar putea fi considerată ca reflectând valorile pieței.

| (29) | S-a stabilit că, după perioada de anchetă din prima anchetă, adică după 2005, statul a impus restricții la exportul mai multor produse siderurgice, inclusiv principalele materii prime utilizate pentru fabricarea meselor de călcat, respectiv plăcile, țevile și sârma de oțel. Se remarcă faptul că aceste materii prime au un cost care reprezintă o parte semnificativă din costul total al materiilor prime pentru produsul în cauză. Impunerea de taxe la export a scăzut atractivitatea exporturilor și, astfel, a condus la creșterea volumelor disponibile pe piața internă, ceea ce a determinat, în consecință, o scădere a prețurilor. Cu toate acestea, în iunie 2009 (la sfârșitul PA), politica chineză referitoare la sectorul siderurgic pare să se fi schimbat din nou: a fost eliminată taxa la export și a fost introdusă o nouă reducere a TVA-ului la produsele siderurgice, ceea ce creează un mediu mai favorabil exporturilor. Noua politică care nu mai descurajează exporturile coincide cu scăderea prețurilor oțelului pe alte piețe din lume și cu alinierea prețurilor interne chineze la prețurile internaționale ale oțelului, adică o situație de creștere a prețurilor care nu prezintă niciun pericol pentru piața internă. Aceste modificări repetate care au avut loc de-a lungul timpului în ceea ce privește taxa la export/regimul TVA în domeniul siderurgic au avut loc, aparent, pentru a reglementa piața și prețurile interne chineze referitoare la oțel. Astfel, statul a continuat să exercite o influență importantă pe piața internă a oțelului și, astfel, prețurile oțelului în RPC pentru aceste materii prime specifice nu urmează, în mod liber, tendințele piețelor mondiale. |
| --- | --- |

(29)

S-a stabilit că, după perioada de anchetă din prima anchetă, adică după 2005, statul a impus restricții la exportul mai multor produse siderurgice, inclusiv principalele materii prime utilizate pentru fabricarea meselor de călcat, respectiv plăcile, țevile și sârma de oțel. Se remarcă faptul că aceste materii prime au un cost care reprezintă o parte semnificativă din costul total al materiilor prime pentru produsul în cauză. Impunerea de taxe la export a scăzut atractivitatea exporturilor și, astfel, a condus la creșterea volumelor disponibile pe piața internă, ceea ce a determinat, în consecință, o scădere a prețurilor. Cu toate acestea, în iunie 2009 (la sfârșitul PA), politica chineză referitoare la sectorul siderurgic pare să se fi schimbat din nou: a fost eliminată taxa la export și a fost introdusă o nouă reducere a TVA-ului la produsele siderurgice, ceea ce creează un mediu mai favorabil exporturilor. Noua politică care nu mai descurajează exporturile coincide cu scăderea prețurilor oțelului pe alte piețe din lume și cu alinierea prețurilor interne chineze la prețurile internaționale ale oțelului, adică o situație de creștere a prețurilor care nu prezintă niciun pericol pentru piața internă. Aceste modificări repetate care au avut loc de-a lungul timpului în ceea ce privește taxa la export/regimul TVA în domeniul siderurgic au avut loc, aparent, pentru a reglementa piața și prețurile interne chineze referitoare la oțel. Astfel, statul a continuat să exercite o influență importantă pe piața internă a oțelului și, astfel, prețurile oțelului în RPC pentru aceste materii prime specifice nu urmează, în mod liber, tendințele piețelor mondiale.

| (30) | Într-adevăr, multe studii și rapoarte, precum și conturile accesibile publicului ale unui anumit număr de producători de oțel (7) confirmă faptul că statul chinez sprijină în mod activ dezvoltarea sectorului siderurgic în RPC. |
| --- | --- |

(30)

Într-adevăr, multe studii și rapoarte, precum și conturile accesibile publicului ale unui anumit număr de producători de oțel (7) confirmă faptul că statul chinez sprijină în mod activ dezvoltarea sectorului siderurgic în RPC.

| (31) | În consecință, prețurile interne ale oțelului în RPC au fost, în timpul primei jumătăți a perioadei de anchetă, net inferioare prețurilor practicate pe alte piețe mondiale importante, în special în America de Nord și în Europa de Nord (8), iar aceste diferențe de preț nu pot fi explicate printr-un eventual avantaj competitiv în ceea ce privește producția oțelului. În a doua jumătate a PA, prețurile mondiale ale oțelului au scăzut semnificativ în Europa și în America de Nord, în timp ce prețurile interne chineze au scăzut într-o măsură mult mai redusă. Astfel, diferența de preț dintre prețurile chineze și internaționale ale oțelului a dispărut, practic, până la sfârșitul PA. Cu toate acestea, măsurile luate de guvernul chinez pentru a reglementa piața chineză a oțelului au condus, în principal, la o situație în care prețurile materiilor prime continuă să fie rezultatul intervenției statului care are o influență directă asupra deciziilor societății atunci când achiziționează materii prime. |
| --- | --- |

(31)

În consecință, prețurile interne ale oțelului în RPC au fost, în timpul primei jumătăți a perioadei de anchetă, net inferioare prețurilor practicate pe alte piețe mondiale importante, în special în America de Nord și în Europa de Nord (8), iar aceste diferențe de preț nu pot fi explicate printr-un eventual avantaj competitiv în ceea ce privește producția oțelului. În a doua jumătate a PA, prețurile mondiale ale oțelului au scăzut semnificativ în Europa și în America de Nord, în timp ce prețurile interne chineze au scăzut într-o măsură mult mai redusă. Astfel, diferența de preț dintre prețurile chineze și internaționale ale oțelului a dispărut, practic, până la sfârșitul PA. Cu toate acestea, măsurile luate de guvernul chinez pentru a reglementa piața chineză a oțelului au condus, în principal, la o situație în care prețurile materiilor prime continuă să fie rezultatul intervenției statului care are o influență directă asupra deciziilor societății atunci când achiziționează materii prime.

| (32) | Dat fiind faptul că Since Hardware și-a achiziționat materiile prime în timpul PA pe piața internă chineză, acesta beneficia de aceste prețuri ale oțelului scăzute și distorsionate în mod artificial în timpul PA. |
| --- | --- |

(32)

Dat fiind faptul că Since Hardware și-a achiziționat materiile prime în timpul PA pe piața internă chineză, acesta beneficia de aceste prețuri ale oțelului scăzute și distorsionate în mod artificial în timpul PA.

| (33) | Astfel, s-a concluzionat că principalele intrări ale societății Since Hardware nu reflectă în mod considerabil valorile pieței. În consecință, s-a concluzionat că Since Hardware nu a demonstrat că îndeplinește primul criteriu stabilit la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, astfel, nu a fost posibil să i se acorde TEP. |
| --- | --- |

(33)

Astfel, s-a concluzionat că principalele intrări ale societății Since Hardware nu reflectă în mod considerabil valorile pieței. În consecință, s-a concluzionat că Since Hardware nu a demonstrat că îndeplinește primul criteriu stabilit la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, astfel, nu a fost posibil să i se acorde TEP.

| (34) | Mai mult, societatea nu a putut demonstra că are un set clar de evidențe contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu IAS și se aplică în toate scopurile, deoarece conturile, în special raportul de verificare a capitalului, nu dădeau informații referitoare la o tranzacție importantă care a avut loc în timpul PA. În plus, a fost constată o contabilizare a unei sume importante care nu a respectat principiul reprezentării echitabile de conturi din cadrul IAS. Auditorul nu a formulat observații nici privind acest aspect. Astfel, s-a concluzionat că societate nu a demonstrat nici că îndeplinește al doilea criteriu stabilit la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

Mai mult, societatea nu a putut demonstra că are un set clar de evidențe contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu IAS și se aplică în toate scopurile, deoarece conturile, în special raportul de verificare a capitalului, nu dădeau informații referitoare la o tranzacție importantă care a avut loc în timpul PA. În plus, a fost constată o contabilizare a unei sume importante care nu a respectat principiul reprezentării echitabile de conturi din cadrul IAS. Auditorul nu a formulat observații nici privind acest aspect. Astfel, s-a concluzionat că societate nu a demonstrat nici că îndeplinește al doilea criteriu stabilit la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (35) | Societății Since Hardware, autorităților din țara în cauză și industriei din Uniune li s-a acordat posibilitatea să formuleze observații asupra constatărilor de mai sus. Au fost primite observații din partea societății Since Hardware și a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(35)

Societății Since Hardware, autorităților din țara în cauză și industriei din Uniune li s-a acordat posibilitatea să formuleze observații asupra constatărilor de mai sus. Au fost primite observații din partea societății Since Hardware și a industriei din Uniune.

| (36) | Since Hardware a prezentat trei argumente principale privind constatarea referitoare la TEP. În primul rând, a declarat că decizia referitoare la TEP s-a luat după ce Comisia a solicitat și a obținut vânzările și costurile interne ale societății care ar fi constituit o încălcare a articolului 2 alineatul (7) litera (c) al doilea paragraf din regulamentul de bază. În al doilea rând, deși Since Hardware nu și-a exprimat dezacordul privind evoluția prețurilor oțelului ca atare, a susținut că prețurile chineze pentru materii prime erau încă conforme cu prețurile din alte țări și că prețurile plătite de Since Hardware pe piața chineză erau mai mari decât prețurile pe mai multe piețe ale oțelului din țări cu economie de piață din întreaga lume. În acest context, societatea a pus, de asemenea, sub semnul întrebării relevanța prețurilor de pe piețele oțelului din Europa de Nord și din America de Nord, care au servit drept bază pentru comparație. Since Hardware a declarat că ar fi disponibile, de asemenea, prețuri practicate pe alte piețe internaționale, cum ar fi prețurile de export din Turcia sau Ucraina și că acestea sunt inferioare prețurilor interne din RPC. În al treilea rând, Since Hardware a argumentat că TEP nu îi putea fi refuzat unei societăți active într-un sector industrial (mese de călcat) pentru factori legați exclusiv de alt sector industrial (oțel) și că subvențiile nu puteau fi compensate de Comisie în piața din amonte prin respingerea unei cereri de acordare a TEP în piața din aval. Mai mult, Since Hardware a susținut că este o sarcină a probei nerezonabilă să se solicite unei mici societăți de mese de călcat să furnizeze dovezi conform cărora industria siderurgică chineză nu este subvenționată. |
| --- | --- |

(36)

Since Hardware a prezentat trei argumente principale privind constatarea referitoare la TEP. În primul rând, a declarat că decizia referitoare la TEP s-a luat după ce Comisia a solicitat și a obținut vânzările și costurile interne ale societății care ar fi constituit o încălcare a articolului 2 alineatul (7) litera (c) al doilea paragraf din regulamentul de bază. În al doilea rând, deși Since Hardware nu și-a exprimat dezacordul privind evoluția prețurilor oțelului ca atare, a susținut că prețurile chineze pentru materii prime erau încă conforme cu prețurile din alte țări și că prețurile plătite de Since Hardware pe piața chineză erau mai mari decât prețurile pe mai multe piețe ale oțelului din țări cu economie de piață din întreaga lume. În acest context, societatea a pus, de asemenea, sub semnul întrebării relevanța prețurilor de pe piețele oțelului din Europa de Nord și din America de Nord, care au servit drept bază pentru comparație. Since Hardware a declarat că ar fi disponibile, de asemenea, prețuri practicate pe alte piețe internaționale, cum ar fi prețurile de export din Turcia sau Ucraina și că acestea sunt inferioare prețurilor interne din RPC. În al treilea rând, Since Hardware a argumentat că TEP nu îi putea fi refuzat unei societăți active într-un sector industrial (mese de călcat) pentru factori legați exclusiv de alt sector industrial (oțel) și că subvențiile nu puteau fi compensate de Comisie în piața din amonte prin respingerea unei cereri de acordare a TEP în piața din aval. Mai mult, Since Hardware a susținut că este o sarcină a probei nerezonabilă să se solicite unei mici societăți de mese de călcat să furnizeze dovezi conform cărora industria siderurgică chineză nu este subvenționată.

| (37) | Referitor la primul argument prezentat de Since Hardware, se remarcă faptul că, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, se determină dacă Since Hardware îndeplinește cele cinci criterii relevante, iar această determinare rămâne în vigoare pe parcursul anchetei. Deoarece prezenta anchetă se limitează la un producător-exportator, Comisia a verificat, în același timp, cererea de acordare a TEP și răspunsul la chestionarul antidumping, în cadrul aceleiași anchete efectuate la fața locului. Cererea de acordare a TEP a fost examinată referitor la propriile sale merite, indiferent de efectele pe care le-ar putea avea asupra calculării marjei de dumping. De fapt, nu s-au putut realiza calcule detaliate ale dumpingului pentru Since Hardware înaintea determinării TEP în absența datelor dintr-o țară cu economie de piață corespunzătoare. Astfel, nu a avut loc nicio încălcare a articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(37)

Referitor la primul argument prezentat de Since Hardware, se remarcă faptul că, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, se determină dacă Since Hardware îndeplinește cele cinci criterii relevante, iar această determinare rămâne în vigoare pe parcursul anchetei. Deoarece prezenta anchetă se limitează la un producător-exportator, Comisia a verificat, în același timp, cererea de acordare a TEP și răspunsul la chestionarul antidumping, în cadrul aceleiași anchete efectuate la fața locului. Cererea de acordare a TEP a fost examinată referitor la propriile sale merite, indiferent de efectele pe care le-ar putea avea asupra calculării marjei de dumping. De fapt, nu s-au putut realiza calcule detaliate ale dumpingului pentru Since Hardware înaintea determinării TEP în absența datelor dintr-o țară cu economie de piață corespunzătoare. Astfel, nu a avut loc nicio încălcare a articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (38) | Referitor la cel de-al doilea argument prezentat de Since Hardware, ancheta a arătat că, deși diferența de preț s-a diminuat în a doua jumătate a PA și a fost, practic, eliminată la sfârșitul PA, se menține faptul că și această aliniere a prețurilor chineze la prețurile piețelor internaționale era rezultatul intervenției statului. Într-adevăr, în 2009, când prețurile pe piețele internaționale ale oțelului au scăzut dramatic din cauza crizelor financiare și economice, statul a eliminat taxele la export impuse anterior, permițând astfel o aliniere a prețurilor interne la prețurile internaționale fără pericolul unei creșteri semnificative a prețurilor pentru aceste materii prime importante pe piața internă. Aceasta arată că piața pentru materiile prime necesare producerii produsului în cauză au continuat să facă obiectul intervenției statului și în a doua jumătate a PA. |
| --- | --- |

(38)

Referitor la cel de-al doilea argument prezentat de Since Hardware, ancheta a arătat că, deși diferența de preț s-a diminuat în a doua jumătate a PA și a fost, practic, eliminată la sfârșitul PA, se menține faptul că și această aliniere a prețurilor chineze la prețurile piețelor internaționale era rezultatul intervenției statului. Într-adevăr, în 2009, când prețurile pe piețele internaționale ale oțelului au scăzut dramatic din cauza crizelor financiare și economice, statul a eliminat taxele la export impuse anterior, permițând astfel o aliniere a prețurilor interne la prețurile internaționale fără pericolul unei creșteri semnificative a prețurilor pentru aceste materii prime importante pe piața internă. Aceasta arată că piața pentru materiile prime necesare producerii produsului în cauză au continuat să facă obiectul intervenției statului și în a doua jumătate a PA.

| (39) | Se remarcă faptul că informațiile suplimentare referitoare la prețuri transmise de Since Hardware susțineau constatarea conform căreia principalele materii prime utilizate pentru fabricarea meselor de călcat în prima jumătate a PA au fost, în medie, semnificativ mai ieftine pe piața internă chineză decât pe alte piețe mondiale importante. S-a realizat o comparație între prețurile interne chineze ale oțelului și prețurile interne pe alte piețe care sunt comparabile cu piața chineză în ceea ce privește volumul ( UE, SUA și Canada) deoarece acestea au un consum ridicat de oțel și există mai mulți producători activi. Referitor la alte piețe sugerate de Since Hardware, cum ar fi Turcia și Ucraina (piețe interne și de export) nu s-a constatat că sunt reprezentative în ceea ce privește mărimea și/sau numărul de producători ai acestor materii prime specifice și, astfel, nu sunt comparabile cu piața internă chineză. |
| --- | --- |

(39)

Se remarcă faptul că informațiile suplimentare referitoare la prețuri transmise de Since Hardware susțineau constatarea conform căreia principalele materii prime utilizate pentru fabricarea meselor de călcat în prima jumătate a PA au fost, în medie, semnificativ mai ieftine pe piața internă chineză decât pe alte piețe mondiale importante. S-a realizat o comparație între prețurile interne chineze ale oțelului și prețurile interne pe alte piețe care sunt comparabile cu piața chineză în ceea ce privește volumul ( UE, SUA și Canada) deoarece acestea au un consum ridicat de oțel și există mai mulți producători activi. Referitor la alte piețe sugerate de Since Hardware, cum ar fi Turcia și Ucraina (piețe interne și de export) nu s-a constatat că sunt reprezentative în ceea ce privește mărimea și/sau numărul de producători ai acestor materii prime specifice și, astfel, nu sunt comparabile cu piața internă chineză.

| (40) | De asemenea, se reamintește faptul că regulamentul de bază atribuie sarcina probei societății care solicită cererea de acordare a TEP pentru a demonstra că îndeplinește criteriile relevante. Deoarece Comisia a stabilit mai multe elemente care indică faptul că valorile pieței nu sunt reflectate în costurile principalelor intrări, se cuvine, în consecință, ca societatea să prezinte elemente care ar contesta acest aspect. |
| --- | --- |

(40)

De asemenea, se reamintește faptul că regulamentul de bază atribuie sarcina probei societății care solicită cererea de acordare a TEP pentru a demonstra că îndeplinește criteriile relevante. Deoarece Comisia a stabilit mai multe elemente care indică faptul că valorile pieței nu sunt reflectate în costurile principalelor intrări, se cuvine, în consecință, ca societatea să prezinte elemente care ar contesta acest aspect.

| (41) | În plus, articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază prevede în mod explicit posibilitatea de a examina dacă deciziile societăților privind, printre altele, intrările se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței care reflectă cererea și oferta și fără o intervenție semnificativă din partea statului și dacă costurile principalelor intrări reflectă în mod considerabil valorile pieței. În consecință, dacă o societate nu îndeplinește aceste condiții, astfel cum se subliniază mai sus, TEP poate fi refuzat. De asemenea, se remarcă faptul că Since Hardware obișnuia să își importe materiile prime în timpul primei anchete, însă s-a orientat către aprovizionarea din China, datorită prețurilor mai scăzute pe piața chineză. |
| --- | --- |

(41)

În plus, articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază prevede în mod explicit posibilitatea de a examina dacă deciziile societăților privind, printre altele, intrările se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței care reflectă cererea și oferta și fără o intervenție semnificativă din partea statului și dacă costurile principalelor intrări reflectă în mod considerabil valorile pieței. În consecință, dacă o societate nu îndeplinește aceste condiții, astfel cum se subliniază mai sus, TEP poate fi refuzat. De asemenea, se remarcă faptul că Since Hardware obișnuia să își importe materiile prime în timpul primei anchete, însă s-a orientat către aprovizionarea din China, datorită prețurilor mai scăzute pe piața chineză.

| (42) | În ceea ce privește chestiunile contabile identificate, Since Hardware a susținut că nu se refereau la conturile deținute de Since Hardware și că, în orice caz, nu înseamnă că societatea nu a respectat în totalitate standardele internaționale de contabilitate. De asemenea, Since Hardware a susținut că greșeala de contabilitate identificată este nesemnificativă. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește chestiunile contabile identificate, Since Hardware a susținut că nu se refereau la conturile deținute de Since Hardware și că, în orice caz, nu înseamnă că societatea nu a respectat în totalitate standardele internaționale de contabilitate. De asemenea, Since Hardware a susținut că greșeala de contabilitate identificată este nesemnificativă.

| (43) | Faptul că societățile chineze nu pot face obiectul, în cadrul legislației lor interne, conformității cu anumite standarde de contabilitate nu influențează posibilitatea de a evalua conturile acestora în lumina standardelor respective în sensul determinării TEP. Prezentarea echitabilă a situațiilor financiare reprezintă un IAS de bază și depinde de societate să dovedească că încălcarea acestor standarde nu constituie o încălcare a celui de-al doilea criteriu de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Acest fapt nu s-a realizat nici pentru tranzacția în cauză, nici pentru contabilizarea greșită. În orice caz, aceasta din urmă nu poate fi considerată ca nesemnificativă deoarece reprezintă un procent important din totalul exporturilor către Uniunii în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(43)

Faptul că societățile chineze nu pot face obiectul, în cadrul legislației lor interne, conformității cu anumite standarde de contabilitate nu influențează posibilitatea de a evalua conturile acestora în lumina standardelor respective în sensul determinării TEP. Prezentarea echitabilă a situațiilor financiare reprezintă un IAS de bază și depinde de societate să dovedească că încălcarea acestor standarde nu constituie o încălcare a celui de-al doilea criteriu de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Acest fapt nu s-a realizat nici pentru tranzacția în cauză, nici pentru contabilizarea greșită. În orice caz, aceasta din urmă nu poate fi considerată ca nesemnificativă deoarece reprezintă un procent important din totalul exporturilor către Uniunii în perioada de anchetă.

| (44) | În concluzie, niciunul dintre argumentele prezentate de Since Hardware nu a fost în măsură să conducă la o evaluare diferită a constatărilor. Pe baza celor de mai sus, se confirmă constatările și concluzia conform cărora TEP nu ar trebui acordat societății Since Hardware. Astfel, se concluzionează definitiv că TEP nu ar trebui acordat societății Since Hardware. |
| --- | --- |

(44)

În concluzie, niciunul dintre argumentele prezentate de Since Hardware nu a fost în măsură să conducă la o evaluare diferită a constatărilor. Pe baza celor de mai sus, se confirmă constatările și concluzia conform cărora TEP nu ar trebui acordat societății Since Hardware. Astfel, se concluzionează definitiv că TEP nu ar trebui acordat societății Since Hardware.

2.   Tratamentul individual (TI)

| (45) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, se stabilește, dacă este cazul, o taxă aplicabilă la nivel național pentru țările care intră sub incidența articolului respectiv, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra că îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea tratamentului individual. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:






  — | în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile; |
| --- | --- | --- |

(45)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, se stabilește, dacă este cazul, o taxă aplicabilă la nivel național pentru țările care intră sub incidența articolului respectiv, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra că îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea tratamentului individual. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:

—

în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;

| — | prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber; |
| --- | --- |

—

prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;

| — | majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private; funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului; |
| --- | --- |

—

majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private; funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;

| — | operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și

| — | intervenția statului nu este de asemenea natură încât să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorilor individuali le sunt aplicate niveluri diferite de taxe. |
| --- | --- |

—

intervenția statului nu este de asemenea natură încât să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorilor individuali le sunt aplicate niveluri diferite de taxe.

| (46) | Pe lângă cererea de acordare a TEP, în eventualitatea în care nu ar obține-o, Since Hardware a înaintat și o cerere de acordare a TI. |
| --- | --- |

(46)

Pe lângă cererea de acordare a TEP, în eventualitatea în care nu ar obține-o, Since Hardware a înaintat și o cerere de acordare a TI.

| (47) | Ancheta a arătat că Since Hardware îndeplinea toate criteriile menționate anterior și se concluzionează că Since Hardware ar trebui să beneficieze de TI. |
| --- | --- |

(47)

Ancheta a arătat că Since Hardware îndeplinea toate criteriile menționate anterior și se concluzionează că Since Hardware ar trebui să beneficieze de TI.

3.   Valoarea normală

| (48) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, în cazul importurilor din țări cu economie planificată și dacă nu s-a putut acorda TEP, valoarea normală în ceea ce privește țările prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață (țară analogă). |
| --- | --- |

(48)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, în cazul importurilor din țări cu economie planificată și dacă nu s-a putut acorda TEP, valoarea normală în ceea ce privește țările prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață (țară analogă).

| (49) | În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Statele Unite ale Americii (SUA) ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC, însă niciun producător din SUA nu a cooperat în cadrul anchetei. În consecință, au fost abordate și societăți din Turcia și Ucraina, însă nici acestea nu au cooperat. |
| --- | --- |

(49)

În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Statele Unite ale Americii (SUA) ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC, însă niciun producător din SUA nu a cooperat în cadrul anchetei. În consecință, au fost abordate și societăți din Turcia și Ucraina, însă nici acestea nu au cooperat.

| (50) | Deoarece niciun producător dintr-o țară terță nu a cooperat, au fost abordați, pe baza articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, producători din Uniune, iar unul din ei a cooperat. |
| --- | --- |

(50)

Deoarece niciun producător dintr-o țară terță nu a cooperat, au fost abordați, pe baza articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, producători din Uniune, iar unul din ei a cooperat.

| (51) | Since Hardware nu a trimis niciun fel de observații referitoare la utilizarea informațiilor obținute de la un producător din Uniune pentru stabilirea valorii normale. Astfel, valoarea normală a fost stabilită în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul cooperant din Uniune. |
| --- | --- |

(51)

Since Hardware nu a trimis niciun fel de observații referitoare la utilizarea informațiilor obținute de la un producător din Uniune pentru stabilirea valorii normale. Astfel, valoarea normală a fost stabilită în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul cooperant din Uniune.

| (52) | S-a constatat că vânzările interne ale producătorului din Uniune de produs similar sunt reprezentative în ceea ce privește volumul comparativ cu produsul în cauză exportat către Uniune de Since Hardware. |
| --- | --- |

(52)

S-a constatat că vânzările interne ale producătorului din Uniune de produs similar sunt reprezentative în ceea ce privește volumul comparativ cu produsul în cauză exportat către Uniune de Since Hardware.

| (53) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru Since Hardware a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la singurul producător cooperant din Uniune, respectiv pe baza prețurilor plătite sau plătibile pe piața Uniunii pentru tipurile de produse comparabile, în cazul în care s-a constat că vânzările au fost efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale sau pe baza valorilor construite, în cazul în care nu au existat vânzări interne în cursul operațiunilor comerciale normale ale tipurilor de produse comparabile, respectiv pe baza costurilor de producție a meselor de călcat fabricate de producătorul din Uniune la care se adaugă o sumă rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor generale și administrative (VGA) și profitului. Marja de profit utilizată este în conformitate cu cea utilizată în prima anchetă. |
| --- | --- |

(53)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru Since Hardware a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la singurul producător cooperant din Uniune, respectiv pe baza prețurilor plătite sau plătibile pe piața Uniunii pentru tipurile de produse comparabile, în cazul în care s-a constat că vânzările au fost efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale sau pe baza valorilor construite, în cazul în care nu au existat vânzări interne în cursul operațiunilor comerciale normale ale tipurilor de produse comparabile, respectiv pe baza costurilor de producție a meselor de călcat fabricate de producătorul din Uniune la care se adaugă o sumă rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor generale și administrative (VGA) și profitului. Marja de profit utilizată este în conformitate cu cea utilizată în prima anchetă.

4.   Prețul de export

| (54) | În toate cazurile, produsul în cauză a fost vândut direct la export unor clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, respectiv pe baza prețurilor plătite efectiv sau plătibile pentru produsul vândut la export în Uniune. |
| --- | --- |

(54)

În toate cazurile, produsul în cauză a fost vândut direct la export unor clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, respectiv pe baza prețurilor plătite efectiv sau plătibile pentru produsul vândut la export în Uniune.

5.   Comparația

| (55) | Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În vederea unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele de factori despre care s-a afirmat și s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. Pe această bază, s-au făcut ajustări pentru a ține cont de diferențele în ceea ce privește costurile de transport, de asigurare, taxele de manipulare, costurile de credit și taxele indirecte, acolo unde acestea au fost aplicabile și justificate. |
| --- | --- |

(55)

Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În vederea unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele de factori despre care s-a afirmat și s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. Pe această bază, s-au făcut ajustări pentru a ține cont de diferențele în ceea ce privește costurile de transport, de asigurare, taxele de manipulare, costurile de credit și taxele indirecte, acolo unde acestea au fost aplicabile și justificate.

6.   Marja de dumping

| (56) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Această comparație a dovedit existența unui dumping. |
| --- | --- |

(56)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Această comparație a dovedit existența unui dumping.

| (57) | S-a constatat că marja de dumping a societății Since Hardware, exprimată ca procent al prețului net, franco-frontieră a Uniunii, este de 51,7 %. |
| --- | --- |

(57)

S-a constatat că marja de dumping a societății Since Hardware, exprimată ca procent al prețului net, franco-frontieră a Uniunii, este de 51,7 %.

D.   PREJUDICIUL

1.   Generalități

1.1.   Particularități ale prezentei anchete

| (58) | Examinarea prejudiciului material suferit de industria din Uniune se bazează, în mod normal, pe toate importurile care fac obiectul unui dumping originare dintr-una sau mai multe țări exportatoare, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(58)

Examinarea prejudiciului material suferit de industria din Uniune se bazează, în mod normal, pe toate importurile care fac obiectul unui dumping originare dintr-una sau mai multe țări exportatoare, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (59) | Totuși, în acest caz, în cadrul primei anchete, s-a desfășurat deja o analiză completă a prejudiciului cu privire la toate importurile de mese de călcat originare, printre altele, din RPC. Într-adevăr, în cadrul anchetei respective, Comisia a stabilit că importurile care fac obiectul unui dumping de mese de călcat originare, printre altele, din RPC cauzaseră un prejudiciu material industriei din Uniune. Aceste constatări, la care s-a ajuns în conformitate cu dispozițiile articolului 3 din regulamentul de bază, s-au bazat pe o evaluare a efectelor tuturor importurilor originare din RPC și Ucraina, excluzându-se numai importurile de mese de călcat produse de Since Hardware despre care se constatase că se vând la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(59)

Totuși, în acest caz, în cadrul primei anchete, s-a desfășurat deja o analiză completă a prejudiciului cu privire la toate importurile de mese de călcat originare, printre altele, din RPC. Într-adevăr, în cadrul anchetei respective, Comisia a stabilit că importurile care fac obiectul unui dumping de mese de călcat originare, printre altele, din RPC cauzaseră un prejudiciu material industriei din Uniune. Aceste constatări, la care s-a ajuns în conformitate cu dispozițiile articolului 3 din regulamentul de bază, s-au bazat pe o evaluare a efectelor tuturor importurilor originare din RPC și Ucraina, excluzându-se numai importurile de mese de călcat produse de Since Hardware despre care se constatase că se vând la prețuri care nu fac obiectul unui dumping.

| (60) | În consecință, în timpul PA, erau aplicabile taxe antidumping la toate importurile din țările respective (numai Since Hardware era supusă unei taxe zero). Deoarece industria din Uniune era deja protejată împotriva efectelor prejudiciabile ale acestor importuri în timpul PA, a fost imposibil să se realizeze o analiză normală completă a prejudiciului. Prin urmare, s-a elaborat o abordare specifică, adaptată particularităților prezentei anchete, în care instituțiile s-au concentrat asupra anumitor indicatori de prejudiciu. Informațiile solicitate de la industria din Uniune s-au concentrat asupra determinării faptului că Since Hardware își subcota sau nu prețurile și asupra nivelului rentabilității aferent prețurilor respective. De asemenea, industria din Uniune a fost invitată să furnizeze orice alte informații care, după părerea sa, indicau faptul că exporturile realizate de Since Hardware către Uniune i-au cauzat prejudiciu. |
| --- | --- |

(60)

În consecință, în timpul PA, erau aplicabile taxe antidumping la toate importurile din țările respective (numai Since Hardware era supusă unei taxe zero). Deoarece industria din Uniune era deja protejată împotriva efectelor prejudiciabile ale acestor importuri în timpul PA, a fost imposibil să se realizeze o analiză normală completă a prejudiciului. Prin urmare, s-a elaborat o abordare specifică, adaptată particularităților prezentei anchete, în care instituțiile s-au concentrat asupra anumitor indicatori de prejudiciu. Informațiile solicitate de la industria din Uniune s-au concentrat asupra determinării faptului că Since Hardware își subcota sau nu prețurile și asupra nivelului rentabilității aferent prețurilor respective. De asemenea, industria din Uniune a fost invitată să furnizeze orice alte informații care, după părerea sa, indicau faptul că exporturile realizate de Since Hardware către Uniune i-au cauzat prejudiciu.

| (61) | În acest context, Comisia a examinat (i) evoluția importurilor care fac obiectul unui dumping de mese de călcat produse de Since Hardware; (ii) dacă importurile respective fuseseră realizate la prețuri care subcotau prețurile de vânzare ale industriei din Uniune și care era rentabilitatea prețurilor industriei din Uniune; precum și (iii) orice informații furnizate de industria din Uniune care indică faptul că exporturile realizate de Since Hardware către UE îi cauzaseră un prejudiciu, și anume referitor la pierderile de clienți și comenzi ale industriei din Uniune în favoarea societății Since Hardware și rentabilitatea vânzărilor lor în Uniune în timpul PA. |
| --- | --- |

(61)

În acest context, Comisia a examinat (i) evoluția importurilor care fac obiectul unui dumping de mese de călcat produse de Since Hardware; (ii) dacă importurile respective fuseseră realizate la prețuri care subcotau prețurile de vânzare ale industriei din Uniune și care era rentabilitatea prețurilor industriei din Uniune; precum și (iii) orice informații furnizate de industria din Uniune care indică faptul că exporturile realizate de Since Hardware către UE îi cauzaseră un prejudiciu, și anume referitor la pierderile de clienți și comenzi ale industriei din Uniune în favoarea societății Since Hardware și rentabilitatea vânzărilor lor în Uniune în timpul PA.

1.2.   Definiția industriei din Uniune

| (62) | Plângerea a fost depusă de trei producători din Uniune care reprezintă o proporție majoră din producția totală cunoscută a Uniunii de mese de călcat, respectiv, în acest caz, aproximativ 40 % din producția estimată a Uniunii. Niciunul din ceilalți producători din Uniune nu s-a opus la deschiderea prezentei proceduri. |
| --- | --- |

(62)

Plângerea a fost depusă de trei producători din Uniune care reprezintă o proporție majoră din producția totală cunoscută a Uniunii de mese de călcat, respectiv, în acest caz, aproximativ 40 % din producția estimată a Uniunii. Niciunul din ceilalți producători din Uniune nu s-a opus la deschiderea prezentei proceduri.

| (63) | Astfel cum s-a indicat la considerentul (11), din cei cinci producători care au răspuns la întrebările din chestionar numai cei trei reclamanți au făcut parte din industria din Uniune în cadrul primei anchete. Astfel cum s-a indicat anterior, ținând cont de particularitățile acestui caz, s-au trimis chestionare numai celor trei producători din Uniune selecționați care au făcut parte din industria din Uniune și în cadrul primei anchete. |
| --- | --- |

(63)

Astfel cum s-a indicat la considerentul (11), din cei cinci producători care au răspuns la întrebările din chestionar numai cei trei reclamanți au făcut parte din industria din Uniune în cadrul primei anchete. Astfel cum s-a indicat anterior, ținând cont de particularitățile acestui caz, s-au trimis chestionare numai celor trei producători din Uniune selecționați care au făcut parte din industria din Uniune și în cadrul primei anchete.

1.3.   Consumul Uniunii

| (64) | Pe baza informațiilor furnizate de industria din Uniune, se pare că, de la publicarea Regulamentului (CE) nr. 452/2007, consumul de mese de călcat din Uniune a rămas în mare măsură stabil, crescând numai ușor raportat la creșterea populației Uniunii în urma celei mai recente extinderi a Uniunii în 2007. Astfel, consumul estimat al Uniunii s-a ridicat la aproximativ 8,5 - 9 milioane de unități în timpul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(64)

Pe baza informațiilor furnizate de industria din Uniune, se pare că, de la publicarea Regulamentului (CE) nr. 452/2007, consumul de mese de călcat din Uniune a rămas în mare măsură stabil, crescând numai ușor raportat la creșterea populației Uniunii în urma celei mai recente extinderi a Uniunii în 2007. Astfel, consumul estimat al Uniunii s-a ridicat la aproximativ 8,5 - 9 milioane de unități în timpul perioadei examinate.

1.4.   Producția din Uniune

| (65) | Producători de mese de călcat există în mai multe state membre, inclusiv Belgia, Republica Cehă, Franța, Germania, Italia, Polonia, Portugalia, Țările de Jos, Spania și Regatul Unit. Volumul total al producției anuale a Uniunii de mese de călcat poate fi estimat la peste 5 milioane de unități. |
| --- | --- |

(65)

Producători de mese de călcat există în mai multe state membre, inclusiv Belgia, Republica Cehă, Franța, Germania, Italia, Polonia, Portugalia, Țările de Jos, Spania și Regatul Unit. Volumul total al producției anuale a Uniunii de mese de călcat poate fi estimat la peste 5 milioane de unități.

2.   Importuri de la Since Hardware

2.1.   Statutul importurilor

| (66) | Astfel cum s-a descris în considerentele (22)-(54), prezenta anchetă a arătat că importurile de la Since Hardware au făcut obiectul unui dumping pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(66)

Astfel cum s-a descris în considerentele (22)-(54), prezenta anchetă a arătat că importurile de la Since Hardware au făcut obiectul unui dumping pe piața Uniunii.

2.2.   Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (67) | Pe parcursul perioadei examinate, exporturile realizate de Since Hardware către Uniune au crescut mult, cu 64 % (9). Pe de altă parte, importurile altor producători chinezi și ucraineni au scăzut constant în urma impunerii de taxe provizorii în 2006 [date confidențiale bazate pe rapoartele statelor membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază]:

  Volumul importurilor de mese de călcat produse de Since Hardware











  Indici din motive de confidențialitate | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 119 | 176 | 164 |
| RPC (fără Since Hardware) și Ucraina | 100 | 94 | 87 | 83 |

(67)

Pe parcursul perioadei examinate, exporturile realizate de Since Hardware către Uniune au crescut mult, cu 64 % (9). Pe de altă parte, importurile altor producători chinezi și ucraineni au scăzut constant în urma impunerii de taxe provizorii în 2006 [date confidențiale bazate pe rapoartele statelor membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază]:

Volumul importurilor de mese de călcat produse de Since Hardware

Indici din motive de confidențialitate

2006

2007

2008

PA

Since Hardware

100

119

176

164

RPC (fără Since Hardware) și Ucraina

100

94

87

83

2.3.   Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping

| (68) | Dat fiind faptul că, pe parcursul perioadei examinate, consumul din Uniune a rămas în mare măsură stabil, cu excepția ușoarei creșteri dintre 2006 – 2007, astfel cum s-a menționat în considerentul (61), cota de piață a societății Since Hardware a evoluat în conformitate cu volumul importurilor sale indicat. Ar trebui să se remarce faptul că în 2006, cota de piață a societății Since Hardware în Uniune reprezenta aproximativ o cincime din cota de piață totală a celorlalți producători chinezi și ucraineni, în timp ce, până la PA, cota de piață a societății Since Hardware se ridica la aproape jumătate din cota de piață totală a celorlalți producători chinezi și ucraineni. Creșterea considerabilă a volumului importurilor provenite de la Since Hardware și a cotei sale de piață pot fi explicate prin faptul că a fost singurul producător chinez care a avut o taxă antidumping zero și, prin urmare, oportunitățile sale de piață s-au ameliorat, de fapt, de la impunerea taxelor provizorii în 2006. Acest fapt poate fi confirmat și de evoluția pozitivă, opusă și pronunțată a volumului importurilor lor prin comparație cu tendința de deteriorare a volumului importurilor celorlalți producători chinezi și ucraineni. Într-adevăr, atunci când s-a analizat perioada examinată, s-a constatat următoarea evoluție inversă a cotelor de piață:

  Cota de piață a importurilor de mese de călcat produse de Since Hardware











  Indici din motive de confidențialitate | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 113 | 166 | 155 |
| RPC (fără Since Hardware) și Ucraina | 100 | 89 | 82 | 79 |

(68)

Dat fiind faptul că, pe parcursul perioadei examinate, consumul din Uniune a rămas în mare măsură stabil, cu excepția ușoarei creșteri dintre 2006 – 2007, astfel cum s-a menționat în considerentul (61), cota de piață a societății Since Hardware a evoluat în conformitate cu volumul importurilor sale indicat. Ar trebui să se remarce faptul că în 2006, cota de piață a societății Since Hardware în Uniune reprezenta aproximativ o cincime din cota de piață totală a celorlalți producători chinezi și ucraineni, în timp ce, până la PA, cota de piață a societății Since Hardware se ridica la aproape jumătate din cota de piață totală a celorlalți producători chinezi și ucraineni. Creșterea considerabilă a volumului importurilor provenite de la Since Hardware și a cotei sale de piață pot fi explicate prin faptul că a fost singurul producător chinez care a avut o taxă antidumping zero și, prin urmare, oportunitățile sale de piață s-au ameliorat, de fapt, de la impunerea taxelor provizorii în 2006. Acest fapt poate fi confirmat și de evoluția pozitivă, opusă și pronunțată a volumului importurilor lor prin comparație cu tendința de deteriorare a volumului importurilor celorlalți producători chinezi și ucraineni. Într-adevăr, atunci când s-a analizat perioada examinată, s-a constatat următoarea evoluție inversă a cotelor de piață:

Cota de piață a importurilor de mese de călcat produse de Since Hardware

Indici din motive de confidențialitate

2006

2007

2008

PA

Since Hardware

100

113

166

155

RPC (fără Since Hardware) și Ucraina

100

89

82

79

| (69) | Din tabelele de mai sus, reiese în mod clar că Since Hardware a reușit să își crească în mod semnificativ volumul importurilor și cota de piață (10). |
| --- | --- |

(69)

Din tabelele de mai sus, reiese în mod clar că Since Hardware a reușit să își crească în mod semnificativ volumul importurilor și cota de piață (10).

| (70) | În plus, industria din Uniune a afirmat că a pierdut, în ultimii ani, numeroase comenzi din partea clienților în favoarea societății Since Hardware. Într-adevăr, au fost găsite indicații clare ale faptului că anumiți clienți importanți ai industriei din Uniune au schimbat furnizorii, aprovizionându-se cu mai multe produse de la Since Hardware și mai puține de la industria din Uniune decât înainte. |
| --- | --- |

(70)

În plus, industria din Uniune a afirmat că a pierdut, în ultimii ani, numeroase comenzi din partea clienților în favoarea societății Since Hardware. Într-adevăr, au fost găsite indicații clare ale faptului că anumiți clienți importanți ai industriei din Uniune au schimbat furnizorii, aprovizionându-se cu mai multe produse de la Since Hardware și mai puține de la industria din Uniune decât înainte.

| (71) | De exemplu, datele colectate de Comisie în prima anchetă arată că un producător din Uniune a vândut un număr semnificativ de piese către un client din <uniune în PA a primei anchete (2005), în timp ce, în actuala anchetă, a declarat că a vândut cu mult mai puțin (între 10 % și 30 % din cantitatea respectivă) aceluiași client în actuala PA. În schimb, Since Hardware a vândut un număr redus de piese acestui client din Uniune în PA a primei anchete, însă a vândut mult mai mult (între 300 % și 500 % din cantitatea respectivă) clientului respectiv în timpul PA a anchetei actuale. |
| --- | --- |

(71)

De exemplu, datele colectate de Comisie în prima anchetă arată că un producător din Uniune a vândut un număr semnificativ de piese către un client din <uniune în PA a primei anchete (2005), în timp ce, în actuala anchetă, a declarat că a vândut cu mult mai puțin (între 10 % și 30 % din cantitatea respectivă) aceluiași client în actuala PA. În schimb, Since Hardware a vândut un număr redus de piese acestui client din Uniune în PA a primei anchete, însă a vândut mult mai mult (între 300 % și 500 % din cantitatea respectivă) clientului respectiv în timpul PA a anchetei actuale.

| (72) | În plus, datele colectate de Comisie în prima anchetă arată că vânzările unui producător din Uniune către un alt client din Uniune în PA a primei anchete au scăzut considerabil (între 30 % și 50 %) în actuala PA. În schimb, din nou, în timp ce Since Hardware nu a vândut nimic acestui client în PA a primei anchete, a vândut o cantitatea considerabilă în actuala PA. Cantitatea respectivă este între 60 % și 80 % din cantitatea cu care au scăzut vânzările producătorului din Uniune către clientul respectiv între PA a primei anchete și actuala PA. |
| --- | --- |

(72)

În plus, datele colectate de Comisie în prima anchetă arată că vânzările unui producător din Uniune către un alt client din Uniune în PA a primei anchete au scăzut considerabil (între 30 % și 50 %) în actuala PA. În schimb, din nou, în timp ce Since Hardware nu a vândut nimic acestui client în PA a primei anchete, a vândut o cantitatea considerabilă în actuala PA. Cantitatea respectivă este între 60 % și 80 % din cantitatea cu care au scăzut vânzările producătorului din Uniune către clientul respectiv între PA a primei anchete și actuala PA.

2.4.   Subcotarea

| (73) | Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale societății Since Hardware cu prețurile industriei din Uniune, pe baza mediilor ponderate stabilite pentru tipuri de produse comparabile în timpul PA. Compararea prețurilor s-a realizat având în vedere tranzacții la același nivel comercial, care au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. |
| --- | --- |

(73)

Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale societății Since Hardware cu prețurile industriei din Uniune, pe baza mediilor ponderate stabilite pentru tipuri de produse comparabile în timpul PA. Compararea prețurilor s-a realizat având în vedere tranzacții la același nivel comercial, care au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor.

| (74) | Marja medie de subcotare constatată pentru Since Hardware, exprimată ca procent din prețurile industriei din Uniune, este de 16,1 %. |
| --- | --- |

(74)

Marja medie de subcotare constatată pentru Since Hardware, exprimată ca procent din prețurile industriei din Uniune, este de 16,1 %.

| (75) | Se remarcă faptul că, referitor la prețurile industriei din Uniune, s-a constatat că, în general, erau generatoare de pierderi în PA. |
| --- | --- |

(75)

Se remarcă faptul că, referitor la prețurile industriei din Uniune, s-a constatat că, în general, erau generatoare de pierderi în PA.

3.   Concluzie privind prejudiciul

| (76) | Faptele menționate anterior arată că industria din Uniune suferă un prejudiciu datorită cantităților care fac obiectul unui dumping vândute de Since Hardware pe piața Uniunii, care ar fi putut altfel fi furnizate de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(76)

Faptele menționate anterior arată că industria din Uniune suferă un prejudiciu datorită cantităților care fac obiectul unui dumping vândute de Since Hardware pe piața Uniunii, care ar fi putut altfel fi furnizate de industria din Uniune.

E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (77) | Astfel cum s-a arătat mai sus, Since Hardware și-a oferit produsele, în timpul PA, la prețuri care fac obiectul unui dumping masiv, care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune. Drept rezultat, a reușit să vândă în timpul PA cantități care erau mult mai mari decât, de exemplu, în 2005 sau 2006. Astfel, Since Hardware a cauzat prejudiciul constatat anterior. |
| --- | --- |

(77)

Astfel cum s-a arătat mai sus, Since Hardware și-a oferit produsele, în timpul PA, la prețuri care fac obiectul unui dumping masiv, care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune. Drept rezultat, a reușit să vândă în timpul PA cantități care erau mult mai mari decât, de exemplu, în 2005 sau 2006. Astfel, Since Hardware a cauzat prejudiciul constatat anterior.

| (78) | Un importator a declarat că rata de schimb dintre euro și dolarul american este cauza prezenței puternice a meselor de călcat ale societății Since Hardware pe piața Uniunii mai degrabă decât practicile de dumping. Totuși, dacă acest fapt era adevărat, toate importurile facturate în dolari americani ar fi fost avantajate în concurența cu mărfuri facturate în euro. În schimb, astfel cum s-a arătat la considerentele (64) și (65), importurile de la alți producători chinezi și ucraineni, care vând și în dolari americani, au scăzut în mod constant între 2006 și PA, respectiv în perioada în timpul căreia ratele de schimb dintre euro și dolarul american s-au modificat des, spre deosebire de creșterea semnificativă a importurilor de la Since Hardware pe parcursul aceleiași perioade. Prin urmare, cererea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(78)

Un importator a declarat că rata de schimb dintre euro și dolarul american este cauza prezenței puternice a meselor de călcat ale societății Since Hardware pe piața Uniunii mai degrabă decât practicile de dumping. Totuși, dacă acest fapt era adevărat, toate importurile facturate în dolari americani ar fi fost avantajate în concurența cu mărfuri facturate în euro. În schimb, astfel cum s-a arătat la considerentele (64) și (65), importurile de la alți producători chinezi și ucraineni, care vând și în dolari americani, au scăzut în mod constant între 2006 și PA, respectiv în perioada în timpul căreia ratele de schimb dintre euro și dolarul american s-au modificat des, spre deosebire de creșterea semnificativă a importurilor de la Since Hardware pe parcursul aceleiași perioade. Prin urmare, cererea a fost respinsă.

| (79) | Nu s-au mai primit observații. Prin urmare, se concluzionează că nu pare să existe niciun factor care ar putea rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping din partea societății Since Hardware și contribuția acestora la prejudiciul constatat anterior. |
| --- | --- |

(79)

Nu s-au mai primit observații. Prin urmare, se concluzionează că nu pare să existe niciun factor care ar putea rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping din partea societății Since Hardware și contribuția acestora la prejudiciul constatat anterior.

F.   INTERESUL UNIUNII

| (80) | Astfel cum s-a menționat la considerentul (12), o organizație profesională a cooperat în cadrul anchetei. În plus, li s-a cerut și producătorilor și importatorilor cooperanți din Uniune să prezinte observații cu privire la faptul dacă, după părerea lor, impunerea unei posibile taxe antidumping asupra societății Since Hardware ar modifica concluzia privind interesul Uniunii prevăzută la considerentele (51)-(62) din Regulamentul (CE) nr. 452/2007. |
| --- | --- |

(80)

Astfel cum s-a menționat la considerentul (12), o organizație profesională a cooperat în cadrul anchetei. În plus, li s-a cerut și producătorilor și importatorilor cooperanți din Uniune să prezinte observații cu privire la faptul dacă, după părerea lor, impunerea unei posibile taxe antidumping asupra societății Since Hardware ar modifica concluzia privind interesul Uniunii prevăzută la considerentele (51)-(62) din Regulamentul (CE) nr. 452/2007.

| (81) | În conformitate cu producătorii din Uniune, impunerea unei taxe antidumping în sarcina societății Since Hardware nu ar modifica concluziile privind interesul Uniunii astfel cum au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007. |
| --- | --- |

(81)

În conformitate cu producătorii din Uniune, impunerea unei taxe antidumping în sarcina societății Since Hardware nu ar modifica concluziile privind interesul Uniunii astfel cum au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007.

| (82) | Organizația profesională care a cooperat a declarat că impunerea unei taxe antidumping asupra societății Since Hardware ar avea, în mod normal, un impact negativ asupra rentabilității importatorilor și comercianților cu amănuntul sau distribuitorilor în cauză. Cu toate acestea, în conformitate cu organizația profesională, membrii lor – inclusiv mari magazine cu amănuntul – au confirmat, de asemenea, că produsul care face obiectul anchetei este unul asupra căruia creșteri ale prețurilor cum sunt cele care rezultă în urma măsurilor antidumping pot fi transferate fără a avea un impact considerabil asupra percepției consumatorilor. Prin urmare, nu a fost prezentat niciun element concret care ar modifica concluziile privind interesul Uniunii astfel cum au fost stabilite prin cele două regulamente anterioare. |
| --- | --- |

(82)

Organizația profesională care a cooperat a declarat că impunerea unei taxe antidumping asupra societății Since Hardware ar avea, în mod normal, un impact negativ asupra rentabilității importatorilor și comercianților cu amănuntul sau distribuitorilor în cauză. Cu toate acestea, în conformitate cu organizația profesională, membrii lor – inclusiv mari magazine cu amănuntul – au confirmat, de asemenea, că produsul care face obiectul anchetei este unul asupra căruia creșteri ale prețurilor cum sunt cele care rezultă în urma măsurilor antidumping pot fi transferate fără a avea un impact considerabil asupra percepției consumatorilor. Prin urmare, nu a fost prezentat niciun element concret care ar modifica concluziile privind interesul Uniunii astfel cum au fost stabilite prin cele două regulamente anterioare.

| (83) | Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că impunerea unei taxe antidumping asupra societății Since Hardware ar lăsa concluziile privind interesul Uniunii la care s-a ajuns în considerentele (51)-(62) din Regulamentul (CE) nr. 452/2007 în mare măsură neafectate. Nu s-au prezentat motive pentru care analiza respectivă nu s-ar aplica, mutatis mutandis, impunerii unei taxe antidumping asupra societății Since Hardware. |
| --- | --- |

(83)

Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că impunerea unei taxe antidumping asupra societății Since Hardware ar lăsa concluziile privind interesul Uniunii la care s-a ajuns în considerentele (51)-(62) din Regulamentul (CE) nr. 452/2007 în mare măsură neafectate. Nu s-au prezentat motive pentru care analiza respectivă nu s-ar aplica, mutatis mutandis, impunerii unei taxe antidumping asupra societății Since Hardware.

G.   OBSERVAȚII DN PARTEA PĂRȚILOR INTERESATE ÎN URMA COMUNICĂRII CONSTATĂRILOR

| (84) | În urma comunicării constatărilor finale, industria din Uniune și Since Hardware au formulat observații scrise și orale. Industria din Uniune este de acord cu constatările comunicate. Observațiile prezentate de Since Hardware au fost analizate, însă niciuna nu era în măsură să modifice concluziile de mai sus. Principalele argumente aduse de Since Hardware sunt prezentate în continuare. |
| --- | --- |

(84)

În urma comunicării constatărilor finale, industria din Uniune și Since Hardware au formulat observații scrise și orale. Industria din Uniune este de acord cu constatările comunicate. Observațiile prezentate de Since Hardware au fost analizate, însă niciuna nu era în măsură să modifice concluziile de mai sus. Principalele argumente aduse de Since Hardware sunt prezentate în continuare.

| (85) | Since Hardware a repetat afirmațiile sale anterioare privind presupusa ilegalitate a deschiderii unei anchete inițiale împotriva unei societăți și privind caracterul presupus incorect al constatărilor referitoare la TEP. Aceste afirmații au fost descrise și respinse la considerentele (4)-(10) și respectiv, (33)-(41). Se pot observa următoarele referitor la anumite elemente precise prezentate de Since Hardware cu privire la prima afirmație (unele din ele au fost prezentate în timpul unei audieri): |
| --- | --- |

(85)

Since Hardware a repetat afirmațiile sale anterioare privind presupusa ilegalitate a deschiderii unei anchete inițiale împotriva unei societăți și privind caracterul presupus incorect al constatărilor referitoare la TEP. Aceste afirmații au fost descrise și respinse la considerentele (4)-(10) și respectiv, (33)-(41). Se pot observa următoarele referitor la anumite elemente precise prezentate de Since Hardware cu privire la prima afirmație (unele din ele au fost prezentate în timpul unei audieri):

| (86) | i) | Since Hardware a afirmat că ultima propoziție de la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază nu este o dispoziție de punere în aplicare a niciunei dispoziții a acordului antidumping al OMC și că, prin urmare, nu poate fi afectată de nicio constatare a comitetului special al OMC. Cu toate acestea, articolul 9 alineatul (3) nu obligă instituțiile să utilizeze o reexaminare pentru a ancheta reclamațiile referitoare la dumping împotriva societăților cu privire la care, în timpul unei anchete inițiale, s-a constatat un dumping de minimis sau nu s-a constatat dumping. Acesta prevede doar că acestea „pot” fi supuse unei anchete în cadrul oricărei reexaminări ulterioare efectuate în temeiul articolului 11 din regulamentul de bază. Cu toate acestea, este clar că, după adoptarea dispoziției respective, raportul Organului de apel al OMC a stabilit că o astfel de procedură ar încălca acordul antidumping al OMC. Prin urmare, instituțiile pot și trebuie (11) să utilizeze flexibilitatea pe care o oferă cuvântul „pot”, în loc să utilizeze o reexaminare pentru a ancheta astfel de reclamații. S-a ajuns deja la aceeași concluzie cel puțin în cadrul unei anchete ulterioare (12) |
| --- | --- | --- |

(86)

i)

Since Hardware a afirmat că ultima propoziție de la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază nu este o dispoziție de punere în aplicare a niciunei dispoziții a acordului antidumping al OMC și că, prin urmare, nu poate fi afectată de nicio constatare a comitetului special al OMC. Cu toate acestea, articolul 9 alineatul (3) nu obligă instituțiile să utilizeze o reexaminare pentru a ancheta reclamațiile referitoare la dumping împotriva societăților cu privire la care, în timpul unei anchete inițiale, s-a constatat un dumping de minimis sau nu s-a constatat dumping. Acesta prevede doar că acestea „pot” fi supuse unei anchete în cadrul oricărei reexaminări ulterioare efectuate în temeiul articolului 11 din regulamentul de bază. Cu toate acestea, este clar că, după adoptarea dispoziției respective, raportul Organului de apel al OMC a stabilit că o astfel de procedură ar încălca acordul antidumping al OMC. Prin urmare, instituțiile pot și trebuie (11) să utilizeze flexibilitatea pe care o oferă cuvântul „pot”, în loc să utilizeze o reexaminare pentru a ancheta astfel de reclamații. S-a ajuns deja la aceeași concluzie cel puțin în cadrul unei anchete ulterioare (12)

.

| (87) | ii) | Since Hardware a repetat că, după părerea sa, în conformitate cu regulamentul de bază, nu ar fi posibilă o anchetă inițială împotriva unei societăți. În plus față de ceea ce s-a spus referitor la acest aspect la considerentele (5) și (8), se poate observa ceea ce urmează. Este adevărat că multe din dispozițiile citate de Since Hardware sunt formulate într-un mod care reflectă situația normală, și anume o anchetă inițială împotriva unei țări ca întreg. Cu toate acestea, Since Hardware nu a putut indica nicio dispoziție care interzice o anchetă inițială împotriva unei singure societăți în circumstanțele specifice ale acestui caz. |
| --- | --- | --- |

(87)

ii)

Since Hardware a repetat că, după părerea sa, în conformitate cu regulamentul de bază, nu ar fi posibilă o anchetă inițială împotriva unei societăți. În plus față de ceea ce s-a spus referitor la acest aspect la considerentele (5) și (8), se poate observa ceea ce urmează. Este adevărat că multe din dispozițiile citate de Since Hardware sunt formulate într-un mod care reflectă situația normală, și anume o anchetă inițială împotriva unei țări ca întreg. Cu toate acestea, Since Hardware nu a putut indica nicio dispoziție care interzice o anchetă inițială împotriva unei singure societăți în circumstanțele specifice ale acestui caz.

| (88) | iii) | Since Hardware a afirmat că Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 permite ca măsurile antidumping existente să devină conforme cu hotărârile Organului de soluționare a litigiilor al OMC, însă nimic altceva. Acest aspect înseamnă, în primul rând, că Since Hardware nu aduce obiecții la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, care exclude în mod formal societatea Since Hardware din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 452/2007 într-un mod care clarifică faptul că pe baza regulamentului respectiv nu se va aplica nicio taxă la importurile sale. În ceea ce privește ceea ce a afirmat Since Hardware, și anume că Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 nu permite nimic altceva, ar trebui totuși să se evidențieze faptul că prezentul regulament se bazează pe regulamentul de bază. El se bazează în special pe faptul, astfel cum s-a explicat mai sus, că nimic din regulamentul respectiv nu interzice desfășurarea unei anchete inițiale împotriva unei singure societăți în circumstanțele specifice ale acestui caz. Astfel cum a sugerat Since Hardware, anumite formulări din comunicarea constatărilor, care pot să fi creat confuzie referitor la acest punct, au fost eliminate. |
| --- | --- | --- |

(88)

iii)

Since Hardware a afirmat că Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 permite ca măsurile antidumping existente să devină conforme cu hotărârile Organului de soluționare a litigiilor al OMC, însă nimic altceva. Acest aspect înseamnă, în primul rând, că Since Hardware nu aduce obiecții la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, care exclude în mod formal societatea Since Hardware din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 452/2007 într-un mod care clarifică faptul că pe baza regulamentului respectiv nu se va aplica nicio taxă la importurile sale. În ceea ce privește ceea ce a afirmat Since Hardware, și anume că Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 nu permite nimic altceva, ar trebui totuși să se evidențieze faptul că prezentul regulament se bazează pe regulamentul de bază. El se bazează în special pe faptul, astfel cum s-a explicat mai sus, că nimic din regulamentul respectiv nu interzice desfășurarea unei anchete inițiale împotriva unei singure societăți în circumstanțele specifice ale acestui caz. Astfel cum a sugerat Since Hardware, anumite formulări din comunicarea constatărilor, care pot să fi creat confuzie referitor la acest punct, au fost eliminate.

| (89) | iv) | Since Hardware a afirmat că a fost discriminată deoarece, după părerea sa, constatările din raportul Organului de apel al OMC sunt egal aplicabile societăților care au beneficiat de taxa zero în cadrul anchetei reexaminării. Cel mai important argument care se poate aduce la această afirmație este că raportul Organului de apel al OMC pur și simplu nu se referă la situația respectivă. Prin urmare, societățile respective se găsesc într-o situație diferită. |
| --- | --- | --- |

(89)

iv)

Since Hardware a afirmat că a fost discriminată deoarece, după părerea sa, constatările din raportul Organului de apel al OMC sunt egal aplicabile societăților care au beneficiat de taxa zero în cadrul anchetei reexaminării. Cel mai important argument care se poate aduce la această afirmație este că raportul Organului de apel al OMC pur și simplu nu se referă la situația respectivă. Prin urmare, societățile respective se găsesc într-o situație diferită.

| (90) | v) | Since Hardware a afirmat că, de facto, Comisia a reexaminat taxa sa zero. Acest punct de vedere nu poate fi acceptat. În primul rând, contrar cu ceea ce pretinde Since Hardware, analiza prejudiciului efectuată anterior nu se limitează la confirmarea constatării prejudiciului în timpul primei anchete. Dimpotrivă, aceasta se concentrează asupra efectelor cu adevărat prejudiciabile ale comportamentului Since Hardware după ancheta respectivă cu privire la industria din Uniune, ținând cont, în același timp, că o analiză normală a prejudiciului nu este posibilă în acest caz. În al doilea rând, faptul că taxa va expira înainte de perioada normală de cinci ani nu înseamnă că ancheta este o reexaminare de facto. În destul de multe anchete, din diverse motive, au fost prevăzute perioade mai scurte de cinci ani. În acest caz, instituțiile consideră că, în timp ce, pe de o parte, Since Hardware nu ar trebui să aibă niciun beneficiu ca urmare a faptului că a început să practice dumpingul după prima anchetă, ar trebui, pe de altă parte, să nu sufere niciun efect negativ nejustificat. De exemplu, în cazul în care nu s-ar solicita nicio reexaminare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 în perspectiva expirării măsurilor, ar părea o discriminare să se continue aplicarea taxei în cazul Since Hardware după expirarea regulamentului respectiv. |
| --- | --- | --- |

(90)

v)

Since Hardware a afirmat că, de facto, Comisia a reexaminat taxa sa zero. Acest punct de vedere nu poate fi acceptat. În primul rând, contrar cu ceea ce pretinde Since Hardware, analiza prejudiciului efectuată anterior nu se limitează la confirmarea constatării prejudiciului în timpul primei anchete. Dimpotrivă, aceasta se concentrează asupra efectelor cu adevărat prejudiciabile ale comportamentului Since Hardware după ancheta respectivă cu privire la industria din Uniune, ținând cont, în același timp, că o analiză normală a prejudiciului nu este posibilă în acest caz. În al doilea rând, faptul că taxa va expira înainte de perioada normală de cinci ani nu înseamnă că ancheta este o reexaminare de facto. În destul de multe anchete, din diverse motive, au fost prevăzute perioade mai scurte de cinci ani. În acest caz, instituțiile consideră că, în timp ce, pe de o parte, Since Hardware nu ar trebui să aibă niciun beneficiu ca urmare a faptului că a început să practice dumpingul după prima anchetă, ar trebui, pe de altă parte, să nu sufere niciun efect negativ nejustificat. De exemplu, în cazul în care nu s-ar solicita nicio reexaminare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 în perspectiva expirării măsurilor, ar părea o discriminare să se continue aplicarea taxei în cazul Since Hardware după expirarea regulamentului respectiv.

| (91) | vi) | Since Hardware a afirmat că drepturile sale sunt încălcate de alegerea de a recurge la o anchetă inițială, deoarece dacă s-ar fi recurs la o reexaminare, s-ar aplica articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază (există obligația, în cadrul unei reexaminări, de a utiliza aceeași metodologie ca în ancheta inițială). Cu toate acestea, Since Hardware nu a indicat nici un aspect care ar arăta faptul că instituțiile ar fi utilizat în prezenta anchetă o altă metodologie decât cea utilizată în prima anchetă. În al doilea rând, chiar dacă Since Hardware ar putea indica vreo utilizare a unei metodologii diferite, acest lucru ar rezulta din faptul că raportul Organului de apel al OMC conduce la concluzia că este de datoria instituțiilor să nu investigheze reclamațiile contra Since Hardware prin intermediul unei reexaminări. |
| --- | --- | --- |

(91)

vi)

Since Hardware a afirmat că drepturile sale sunt încălcate de alegerea de a recurge la o anchetă inițială, deoarece dacă s-ar fi recurs la o reexaminare, s-ar aplica articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază (există obligația, în cadrul unei reexaminări, de a utiliza aceeași metodologie ca în ancheta inițială). Cu toate acestea, Since Hardware nu a indicat nici un aspect care ar arăta faptul că instituțiile ar fi utilizat în prezenta anchetă o altă metodologie decât cea utilizată în prima anchetă. În al doilea rând, chiar dacă Since Hardware ar putea indica vreo utilizare a unei metodologii diferite, acest lucru ar rezulta din faptul că raportul Organului de apel al OMC conduce la concluzia că este de datoria instituțiilor să nu investigheze reclamațiile contra Since Hardware prin intermediul unei reexaminări.

| (92) | vii) | În cele din urmă, Since Hardware a sugerat că instituțiile ar fi trebuit să ancheteze reclamațiile contra sa prin intermediul unei reexaminări și atunci, în cazul în care s-ar impune o taxă asupra sa și RPC ar contesta cu succes acest aspect în cadrul unei proceduri de soluționare a litigiilor în cadrul OMC, ar elimina taxa respectivă, însă fără efect retroactiv. Cu toate acestea, ar fi în mod clar nepotrivit să se încalce, în cunoștință de cauză, normele OMC, în timp ce, ca în acest caz, se poate găsi o metodă de anchetare a cazului care să fie conformă cu regulamentul de bază, care este interpretat luându-se în considerare normele OMC. Mai mult, fără să se aducă atingere valabilității unor astfel de reclamații, este clar că o astfel de modalitate de a proceda ar putea duce la cereri de despăgubiri din partea societăților în cauză de la instituții. |
| --- | --- | --- |

(92)

vii)

În cele din urmă, Since Hardware a sugerat că instituțiile ar fi trebuit să ancheteze reclamațiile contra sa prin intermediul unei reexaminări și atunci, în cazul în care s-ar impune o taxă asupra sa și RPC ar contesta cu succes acest aspect în cadrul unei proceduri de soluționare a litigiilor în cadrul OMC, ar elimina taxa respectivă, însă fără efect retroactiv. Cu toate acestea, ar fi în mod clar nepotrivit să se încalce, în cunoștință de cauză, normele OMC, în timp ce, ca în acest caz, se poate găsi o metodă de anchetare a cazului care să fie conformă cu regulamentul de bază, care este interpretat luându-se în considerare normele OMC. Mai mult, fără să se aducă atingere valabilității unor astfel de reclamații, este clar că o astfel de modalitate de a proceda ar putea duce la cereri de despăgubiri din partea societăților în cauză de la instituții.

| (93) | În ceea ce privește constatările referitoare la TEP, Since Hardware a afirmat că, după părerea sa, sarcina de a dovedi că îndeplinea criteriile TEP era excesivă, în special în ceea ce privește intervenția statului în prețurile principalelor sale materii prime. Cu toate acestea, TEP constituie o excepție de la regula generală, iar orice derogare sau excepție de la o regulă generală trebuie să fie interpretată în mod strict. TEP se poate acorda numai dacă se dovedește că, pentru producătorul-exportator în cauză, condițiile de economie de piață sunt predominante. Astfel cum s-a menționat deja la considerentul (37), sarcina de a aduce dovezi îi revine producătorului-exportator care dorește să beneficieze de statutul de economie de piață. Cererea trebuie să conțină dovezi suficiente. Comisia nu este obligată să dovedească că producătorul-exportator nu îndeplinește criteriile TEP. Comisia trebuie să evalueze dacă dovezile furnizate de producătorul-exportator sunt suficiente pentru a arăta că sunt îndeplinite criteriile TEP. Deoarece Comisia a stabilit mai multe elemente care indică intervenția semnificativă a statului privind costurile principalelor intrări, se cuvine, în consecință, ca societatea să demonstreze că această intervenție a statului nu există și/sau că nu a afectat deciziile societății [primul criteriu de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază]. În orice caz, astfel cum s-a arătat la considerentele (31) și (40), Since Hardware nu a reușit să arate nici că îndeplinește al doilea criteriu de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază privind contabilitatea pentru care a invocat că i s-au solicitat dovezi excesive. |
| --- | --- |

(93)

În ceea ce privește constatările referitoare la TEP, Since Hardware a afirmat că, după părerea sa, sarcina de a dovedi că îndeplinea criteriile TEP era excesivă, în special în ceea ce privește intervenția statului în prețurile principalelor sale materii prime. Cu toate acestea, TEP constituie o excepție de la regula generală, iar orice derogare sau excepție de la o regulă generală trebuie să fie interpretată în mod strict. TEP se poate acorda numai dacă se dovedește că, pentru producătorul-exportator în cauză, condițiile de economie de piață sunt predominante. Astfel cum s-a menționat deja la considerentul (37), sarcina de a aduce dovezi îi revine producătorului-exportator care dorește să beneficieze de statutul de economie de piață. Cererea trebuie să conțină dovezi suficiente. Comisia nu este obligată să dovedească că producătorul-exportator nu îndeplinește criteriile TEP. Comisia trebuie să evalueze dacă dovezile furnizate de producătorul-exportator sunt suficiente pentru a arăta că sunt îndeplinite criteriile TEP. Deoarece Comisia a stabilit mai multe elemente care indică intervenția semnificativă a statului privind costurile principalelor intrări, se cuvine, în consecință, ca societatea să demonstreze că această intervenție a statului nu există și/sau că nu a afectat deciziile societății [primul criteriu de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază]. În orice caz, astfel cum s-a arătat la considerentele (31) și (40), Since Hardware nu a reușit să arate nici că îndeplinește al doilea criteriu de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază privind contabilitatea pentru care a invocat că i s-au solicitat dovezi excesive.

| (94) | În plus față de cele de mai sus, Since Hardware a făcut două noi afirmații în observațiile sale privind documentul în care se comunică constatările finale. În primul rând, Since Hardware a afirmat că valoarea normală ar fi trebuit ajustată în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază deoarece materiile prime (produse siderurgice) din RPC sunt mai ieftine decât pe piața din țara analogă. Această afirmație nu poate fi acceptată. Într-adevăr, se reamintește faptul că societății Since Hardware i-a fost refuzată acordarea TEP. În consecință, valoarea normală este stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață. Acest fapt implică, în mod necesar, că se consideră că prețurile și costurile din RPC nu sunt fiabile pentru stabilirea valorii normale și nu pot fi utilizate pentru a o determina sau a o ajusta. În continuare, se remarcă faptul că nu se poate realiza o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază, astfel cum a solicitat Since Hardware, dacă nu se arată că clienții ar plăti, în mod sistematic, prețuri diferite pentru produsul similar pe piața internă, în acest caz pe piața din țara analogă, din cauza unei diferențe de preț a materiilor prime. Since Hardware nu a demonstrat nicio astfel de diferență de preț. |
| --- | --- |

(94)

În plus față de cele de mai sus, Since Hardware a făcut două noi afirmații în observațiile sale privind documentul în care se comunică constatările finale. În primul rând, Since Hardware a afirmat că valoarea normală ar fi trebuit ajustată în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază deoarece materiile prime (produse siderurgice) din RPC sunt mai ieftine decât pe piața din țara analogă. Această afirmație nu poate fi acceptată. Într-adevăr, se reamintește faptul că societății Since Hardware i-a fost refuzată acordarea TEP. În consecință, valoarea normală este stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață. Acest fapt implică, în mod necesar, că se consideră că prețurile și costurile din RPC nu sunt fiabile pentru stabilirea valorii normale și nu pot fi utilizate pentru a o determina sau a o ajusta. În continuare, se remarcă faptul că nu se poate realiza o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază, astfel cum a solicitat Since Hardware, dacă nu se arată că clienții ar plăti, în mod sistematic, prețuri diferite pentru produsul similar pe piața internă, în acest caz pe piața din țara analogă, din cauza unei diferențe de preț a materiilor prime. Since Hardware nu a demonstrat nicio astfel de diferență de preț.

| (95) | În al doilea rând, Since Hardware a afirmat că, în cadrul prezentei anchete, Comisia nu a efectuat o analiză a prejudiciului suficient de detaliată. De asemenea, a afirmat că, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia ar fi trebuit să țină seama în cadrul anchetei de toți indicatorii de prejudiciu. Cu toate acestea, ar trebui să se remarce faptul că Comisia a constatat (a se vedea în special partea D) că importurile care fac obiectul unui dumping din partea Since Hardware au crescut în mod substanțial în timpul perioadei examinate, în timp ce, referitor la prețurile lor de vânzare, s-a constatat că le subcotau mult pe cele ale industriei din Uniune. Această constatare se bazează pe o examinare obiectivă a dovezilor pozitive. Astfel, ea este conformă cu articolul 3 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(95)

În al doilea rând, Since Hardware a afirmat că, în cadrul prezentei anchete, Comisia nu a efectuat o analiză a prejudiciului suficient de detaliată. De asemenea, a afirmat că, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia ar fi trebuit să țină seama în cadrul anchetei de toți indicatorii de prejudiciu. Cu toate acestea, ar trebui să se remarce faptul că Comisia a constatat (a se vedea în special partea D) că importurile care fac obiectul unui dumping din partea Since Hardware au crescut în mod substanțial în timpul perioadei examinate, în timp ce, referitor la prețurile lor de vânzare, s-a constatat că le subcotau mult pe cele ale industriei din Uniune. Această constatare se bazează pe o examinare obiectivă a dovezilor pozitive. Astfel, ea este conformă cu articolul 3 din regulamentul de bază.

| (96) | Este adevărat că nu au fost examinați toți factorii enunțați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, ar trebui să se reamintească faptul că, într-o situație în care nu s-a constatat încă că Since Hardware practica dumpingul, și anume în timpul primei anchete, s-a constatat deja, examinându-se factorii respectivi, că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au cauzat un prejudiciu. Examinarea încă o dată a factorilor respectivi nu ar fi fost utilă, deoarece, chiar dacă se presupune că toți factorii respectivi ar fi devenit acum pozitivi, acest aspect s-ar datora (cel puțin parțial) faptului că industria din Uniune este acum protejată împotriva tuturor (13) exporturilor care fac obiectul unui dumping din RPC și Ucraina (cu excepția celor de la Since Hardware). Mai mult, nu s-a identificat niciun factor care ar rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping din partea societății Since Hardware și efectele lor negative asupra industriei din Uniune. În cele din urmă, neimpunerea de măsuri împotriva societății Since Hardware ar constitui o discriminare cu privire la producătorii-exportatori care fac obiectul măsurii impuse în urma primei anchete inițiale. |
| --- | --- |

(96)

Este adevărat că nu au fost examinați toți factorii enunțați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, ar trebui să se reamintească faptul că, într-o situație în care nu s-a constatat încă că Since Hardware practica dumpingul, și anume în timpul primei anchete, s-a constatat deja, examinându-se factorii respectivi, că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au cauzat un prejudiciu. Examinarea încă o dată a factorilor respectivi nu ar fi fost utilă, deoarece, chiar dacă se presupune că toți factorii respectivi ar fi devenit acum pozitivi, acest aspect s-ar datora (cel puțin parțial) faptului că industria din Uniune este acum protejată împotriva tuturor (13) exporturilor care fac obiectul unui dumping din RPC și Ucraina (cu excepția celor de la Since Hardware). Mai mult, nu s-a identificat niciun factor care ar rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping din partea societății Since Hardware și efectele lor negative asupra industriei din Uniune. În cele din urmă, neimpunerea de măsuri împotriva societății Since Hardware ar constitui o discriminare cu privire la producătorii-exportatori care fac obiectul măsurii impuse în urma primei anchete inițiale.

H.   MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

| (97) | Ținând cont de concluziile de mai sus la care s-a ajuns cu privire la dumping, la contribuția la prejudiciu care rezultă, la legătura de cauzalitate și la interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri definitive asupra importurilor produsului în cauză din RPC; produs de Since Hardware. |
| --- | --- |

(97)

Ținând cont de concluziile de mai sus la care s-a ajuns cu privire la dumping, la contribuția la prejudiciu care rezultă, la legătura de cauzalitate și la interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri definitive asupra importurilor produsului în cauză din RPC; produs de Since Hardware.

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (98) | Nivelul măsurilor antidumping definitive ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a se depăși marjele de dumping constatate. Astfel cum s-a arătat la considerentul (72), s-a constatat că, în general, prețurile industriei din Uniune erau generatoare de pierderi în timpul PA. Prin urmare, nu ar fi adecvat ca taxa să se bazeze numai pe marja de subcotare. |
| --- | --- |

(98)

Nivelul măsurilor antidumping definitive ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a se depăși marjele de dumping constatate. Astfel cum s-a arătat la considerentul (72), s-a constatat că, în general, prețurile industriei din Uniune erau generatoare de pierderi în timpul PA. Prin urmare, nu ar fi adecvat ca taxa să se bazeze numai pe marja de subcotare.

| (99) | La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să îi permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare, care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 7 % din cifra de afaceri. Astfel cum s-a menționat la considerentul (63) din Regulamentul (CE) nr. 452/2007, s-a demonstrat în cursul primei anchete că acesta era nivelul de profit care se putea, în mod rezonabil, aștepta în lipsa dumpingului prejudiciabil. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil pentru produsul similar al industriei din Uniune. În acest scop, au fost culese informații de la industria din Uniune pentru a calcula media ponderată a marjei lor reale de profit/de pierdere în timpul actualei PA. Prețul neprejudiciabil s-a obținut prin deducerea marjei reale de profit/de pierdere astfel calculate a industriei din Uniune din prețurile lor de vânzare și prin adăugarea marjei de profit vizate menționate anterior de 7 %. |
| --- | --- |

(99)

La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să îi permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare, care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 7 % din cifra de afaceri. Astfel cum s-a menționat la considerentul (63) din Regulamentul (CE) nr. 452/2007, s-a demonstrat în cursul primei anchete că acesta era nivelul de profit care se putea, în mod rezonabil, aștepta în lipsa dumpingului prejudiciabil. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil pentru produsul similar al industriei din Uniune. În acest scop, au fost culese informații de la industria din Uniune pentru a calcula media ponderată a marjei lor reale de profit/de pierdere în timpul actualei PA. Prețul neprejudiciabil s-a obținut prin deducerea marjei reale de profit/de pierdere astfel calculate a industriei din Uniune din prețurile lor de vânzare și prin adăugarea marjei de profit vizate menționate anterior de 7 %.

| (100) | Majorarea necesară a prețului a fost atunci determinată pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost apoi exprimate ca procent din valoarea CIF medie de import. Astfel, a fost stabilit un nivel de eliminare a prejudiciului de 35,8 %, care se situa sub marja de dumping constatată pentru Since Hardware. |
| --- | --- |

(100)

Majorarea necesară a prețului a fost atunci determinată pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost apoi exprimate ca procent din valoarea CIF medie de import. Astfel, a fost stabilit un nivel de eliminare a prejudiciului de 35,8 %, care se situa sub marja de dumping constatată pentru Since Hardware.

2.   Excluderea societății Since Hardware din măsura antidumping definitivă impusă prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007

| (101) | În contextul reexaminării în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1515/2001 și în lumina raportului Organului de apel al OMC, astfel cum a fost adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC, în special alineatele (305) și (306), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1241/2010 exclude Since Hardware de la aplicarea măsurii antidumping definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007. |
| --- | --- |

(101)

În contextul reexaminării în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1515/2001 și în lumina raportului Organului de apel al OMC, astfel cum a fost adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC, în special alineatele (305) și (306), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1241/2010 exclude Since Hardware de la aplicarea măsurii antidumping definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007.

| (102) | O nouă măsură poate fi impusă în prezent societății Since Hardware. |
| --- | --- |

(102)

O nouă măsură poate fi impusă în prezent societății Since Hardware.

3.   Forma și nivelul măsurii

| (103) | În lumina celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, se consideră că o măsură antidumping definitivă ar trebui impusă asupra importurilor de produs în cauză originar din RPC și produs de Since Hardware la nivelul de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(103)

În lumina celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, se consideră că o măsură antidumping definitivă ar trebui impusă asupra importurilor de produs în cauză originar din RPC și produs de Since Hardware la nivelul de eliminare a prejudiciului.

| (104) | Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei definitive pentru aceste importuri este de 35,8 %. |
| --- | --- |

(104)

Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei definitive pentru aceste importuri este de 35,8 %.

| (105) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping se aplică, în mod normal, pentru cinci ani, dacă nu există motive sau circumstanțe specifice care fac necesară o perioadă mai scurtă. În cazul de față, se consideră că se cuvine să se limiteze durata măsurii astfel încât să dureze până la expirarea măsurilor antidumping aplicabile importurilor de produs în cauză originar, printre altele, din RPC, impuse prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007. Aceasta va oferi oportunitatea de a examina, în același timp, orice cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în vigoare pentru toate importurile originare, printre altele, din RPC. Bineînțeles, operatorii în cauză, în special Since Hardware și/sau industria din Uniune, pot, înainte de 27 aprilie 2012, să solicite alte reexaminări, în special o reexaminare intermediară, a prezentului regulament, cu condiția să se respecte toate cerințele pentru realizarea acestui lucru. |
| --- | --- |

(105)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping se aplică, în mod normal, pentru cinci ani, dacă nu există motive sau circumstanțe specifice care fac necesară o perioadă mai scurtă. În cazul de față, se consideră că se cuvine să se limiteze durata măsurii astfel încât să dureze până la expirarea măsurilor antidumping aplicabile importurilor de produs în cauză originar, printre altele, din RPC, impuse prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007. Aceasta va oferi oportunitatea de a examina, în același timp, orice cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în vigoare pentru toate importurile originare, printre altele, din RPC. Bineînțeles, operatorii în cauză, în special Since Hardware și/sau industria din Uniune, pot, înainte de 27 aprilie 2012, să solicite alte reexaminări, în special o reexaminare intermediară, a prezentului regulament, cu condiția să se respecte toate cerințele pentru realizarea acestui lucru.

| (106) | Orice cerere de aplicare a acestui nivel individual al taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (14) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, prezentul regulament va fi atunci modificat în consecință, |
| --- | --- |

(106)

Orice cerere de aplicare a acestui nivel individual al taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (14) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, prezentul regulament va fi atunci modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de mese de călcat, cu sau fără suport, cu sau fără absorbție și/sau încălzire și/sau suflantă, inclusiv mânecare, și componente esențiale ale acestora, respectiv picioarele, blatul și suportul pentru fierul de călcat, originare din Republica Populară Chineză și produse de Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., încadrate la codurile NC ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00 (coduri TARIC 3924900010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 și 8516900051).

Articolul 2

(1)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de perceperea taxelor vamale, pentru produsele fabricate de către societatea de mai jos, este după cum urmează:

| Producător | Nivelul taxei | Codul adițional Taric |
| --- | --- | --- |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 35,8 % | A784 |

Producător

Nivelul taxei

Codul adițional Taric

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

35,8 %

A784

(2)   Cu excepția cazului în care se specifică altfel, se aplică dispozițiile aflate în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Cu excepția cazului în care se reexaminează în temeiul articolului 11 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, rămâne în vigoare până la 27 aprilie 2012.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 109, 26.4.2007, p. 12.

2

(3)  JO L 84, 31.3.2010, p. 13.

3

(4)  JO C 237, 2.10.2009, p. 5.

4

(5)  WT/DS295/AB/R, 29 noiembrie 2005.

5

(6)  A se vedea pagina 8 din prezentul Jurnal Oficial.

6

(7)  De exemplu, „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry — Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective” de Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz, THINK!DESK China Research & Consulting, 25 februarie 2009; studiul pregătit de Camera de Comerț a UE în China cu Roland Berger, care se concentrează pe surplusurile de capacitate care sunt rezultatul, printre altele, ale intervenției statului din noiembrie 2009 (http://www.euccc.com.cn/view/static/?sid=6388); „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry” de Wiley Rein LLP, iulie 2007, „China Government Subsidies Survey” de Anne Stevenson- Yang, februarie 2007, „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China’s Steel Industry from 2000-2007” de Usha C.V. Haley, „China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal” de Specialty Steel Industry of North America, „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World’s Largest Steel Industry” de Wiley Rein & Fielding LLP, iulie 2006.

7

(8)  Sursă: Steel Business Briefing.

8

(9)  Deși această constatare este deja suficientă – împreună cu celelalte constatări referitoare la perioada examinată – pentru a constata prejudiciul, se observă că ea este confirmată de faptul că, atunci când se compară cu PA a primei anchete, volumul importurilor de mese de călcat produse de Since Hardware – care a fost deja semnificativ în timpul PA menționate anterior – a ajuns să fie aproximativ dublu până la prezenta PA.

9

(10)  Deși această constatare este, de asemenea, deja suficientă – împreună cu celelalte constatări referitoare la perioada examinată – pentru a constata prejudiciul, se observă că este confirmată de faptul că, atunci când se compară cu PA a primei anchete, cota de piața a Since Hardware a crescut cu 89 % până la prezenta PA.

10

(11)  În lumina obligației de a interpreta legislația UE cât se poate de mult în conformitate cu obligațiile internaționale ale UE.

11

(12)  Tuburi sudate de oțel din, printre altele, Turcia, privind societatea Noksel, JO L 343, 19.12.2008, considerentul (143).

12

(13)  Desigur, în timpul unei anumite perioade, datorită anulării de către Curtea de Justiție a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 al Consiliului, referitor la Foshan Shunde, se aplică de facto, de asemenea, o taxă zero societății respective, însă acest fapt nu duce la nicio diferență importantă, în special deoarece acest fapt s-a întâmplat la numai câțiva ani după intrarea în vigoare a regulamentului respectiv.

13

de facto,

(14)  Comisia Europeană, DG Comerț, Direcția H, Biroul N-105 4/92, 1049 Bruxelles, BELGIA.

14

---

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/35

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1244/2010 AL COMISIEI

din 9 decembrie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004

(Text cu relevanță pentru SEE și Elveția)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (2), în special articolul 92,

întrucât:

| (1) | Două state membre sau autoritățile competente ale acestora au solicitat efectuarea de modificări în ceea ce privește anexele VIII și IX la Regulamentul (CE) nr. 883/2004. |
| --- | --- |

(1)

Două state membre sau autoritățile competente ale acestora au solicitat efectuarea de modificări în ceea ce privește anexele VIII și IX la Regulamentul (CE) nr. 883/2004.

| (2) | Unele state membre sau autoritățile competente ale acestora au solicitat efectuarea de modificări în ceea ce privește anexele 1 și 2 la Regulamentul (CE) nr. 987/2009. |
| --- | --- |

(2)

Unele state membre sau autoritățile competente ale acestora au solicitat efectuarea de modificări în ceea ce privește anexele 1 și 2 la Regulamentul (CE) nr. 987/2009.

| (3) | Este necesar ca anexele VIII și IX la Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și anexele 1 și 2 la Regulamentul (CE) nr. 987/2009 să fie adaptate pentru a se ține cont de evoluțiile recente ale legislațiilor naționale și pentru a garanta transparența și securitatea juridică pentru părțile interesate. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar ca anexele VIII și IX la Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și anexele 1 și 2 la Regulamentul (CE) nr. 987/2009 să fie adaptate pentru a se ține cont de evoluțiile recente ale legislațiilor naționale și pentru a garanta transparența și securitatea juridică pentru părțile interesate.

| (4) | Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială a fost de acord cu modificările. |
| --- | --- |

(4)

Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială a fost de acord cu modificările.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și Regulamentul (CE) nr. 987/2009 ar trebui modificate în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și Regulamentul (CE) nr. 987/2009 ar trebui modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 883/2004 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa VIII se modifică după cum urmează:






  (a) | în partea 1, secțiunea „PORTUGALIA” se înlocuiește cu următorul text:
  „PORTUGALIA
  Toate cererile de pensie de invaliditate, pentru limită de vârstă și de urmaș, cu excepția cazurilor în care durata totală a perioadelor de asigurare realizate în temeiul legislației a mai mult de un stat membru este egală cu sau mai mare de 21 de ani calendaristici, dar perioadele naționale de asigurare sunt egale cu sau mai mici de 20 de ani, iar calculul se realizează în conformitate cu articolele 32 și 33 din Decretul-lege nr. 187/2007 din 10 mai 2007.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Anexa VIII se modifică după cum urmează:

(a)

în partea 1, secțiunea „PORTUGALIA” se înlocuiește cu următorul text:

„PORTUGALIA

Toate cererile de pensie de invaliditate, pentru limită de vârstă și de urmaș, cu excepția cazurilor în care durata totală a perioadelor de asigurare realizate în temeiul legislației a mai mult de un stat membru este egală cu sau mai mare de 21 de ani calendaristici, dar perioadele naționale de asigurare sunt egale cu sau mai mici de 20 de ani, iar calculul se realizează în conformitate cu articolele 32 și 33 din Decretul-lege nr. 187/2007 din 10 mai 2007.”;

| (b) | în partea 2, după secțiunea „POLONIA” se introduce următoarea secțiune nouă:
  „PORTUGALIA
  Pensiile suplimentare acordate în temeiul Decretului-lege nr. 26/2008 din 22 februarie 2008 (sistemul public de capitalizare).” |
| --- | --- |

(b)

în partea 2, după secțiunea „POLONIA” se introduce următoarea secțiune nouă:

„PORTUGALIA

Pensiile suplimentare acordate în temeiul Decretului-lege nr. 26/2008 din 22 februarie 2008 (sistemul public de capitalizare).”

| 2. | În anexa IX partea I, secțiunea „ȚĂRILE DE JOS” se modifică după cum urmează:






  (a) | „Legea din 18 februarie 1966 privind asigurarea de incapacitate de muncă pentru salariați, în versiunea sa modificată (WAO)” se înlocuiește cu „Legea privind asigurarea de invaliditate din 18 februarie 1966, cu modificările ulterioare (WAO)”; |
| --- | --- | --- |

2.

În anexa IX partea I, secțiunea „ȚĂRILE DE JOS” se modifică după cum urmează:

(a)

„Legea din 18 februarie 1966 privind asigurarea de incapacitate de muncă pentru salariați, în versiunea sa modificată (WAO)” se înlocuiește cu „Legea privind asigurarea de invaliditate din 18 februarie 1966, cu modificările ulterioare (WAO)”;

| (b) | „Legea din 24 aprilie 1997 privind asigurarea de incapacitate de muncă pentru persoane care desfășoară activități independente, în versiunea sa modificată (WAZ)” se înlocuiește cu „Legea privind prestațiile de invaliditate pentru persoanele care desfășoară activități independente din 24 aprilie 1997, cu modificările ulterioare (WAZ)”; |
| --- | --- |

(b)

„Legea din 24 aprilie 1997 privind asigurarea de incapacitate de muncă pentru persoane care desfășoară activități independente, în versiunea sa modificată (WAZ)” se înlocuiește cu „Legea privind prestațiile de invaliditate pentru persoanele care desfășoară activități independente din 24 aprilie 1997, cu modificările ulterioare (WAZ)”;

| (c) | „Legea din 21 decembrie 1995 privind asigurarea generalizată pentru urmași (ANW)” se înlocuiește cu „Legea generală privind rudele supraviețuitoare din 21 decembrie 1995 (ANW)”; |
| --- | --- |

(c)

„Legea din 21 decembrie 1995 privind asigurarea generalizată pentru urmași (ANW)” se înlocuiește cu „Legea generală privind rudele supraviețuitoare din 21 decembrie 1995 (ANW)”;

| (d) | „Legea din 10 noiembrie 2005 privind munca și venitul conform capacității de muncă (WIA)” se înlocuiește cu „Legea privind munca și veniturile în funcție de capacitatea de muncă din 10 noiembrie 2005 (WIA)”. |
| --- | --- |

(d)

„Legea din 10 noiembrie 2005 privind munca și venitul conform capacității de muncă (WIA)” se înlocuiește cu „Legea privind munca și veniturile în funcție de capacitatea de muncă din 10 noiembrie 2005 (WIA)”.

Articolul 2

Regulamentul (CE) nr. 987/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | în secțiunea „BELGIA-ȚĂRILE DE JOS”, punctul „(a)” se elimină; |
| --- | --- | --- |

1.

Anexa 1 se modifică după cum urmează:

(a)

în secțiunea „BELGIA-ȚĂRILE DE JOS”, punctul „(a)” se elimină;

| (b) | secțiunea „GERMANIA-ȚĂRILE DE JOS” se elimină; |
| --- | --- |

(b)

secțiunea „GERMANIA-ȚĂRILE DE JOS” se elimină;

| (c) | secțiunea „ȚĂRILE DE JOS-PORTUGALIA” se elimină; |
| --- | --- |

(c)

secțiunea „ȚĂRILE DE JOS-PORTUGALIA” se elimină;

| (d) | secțiunea „DANEMARCA-LUXEMBURG” se elimină. |
| --- | --- |

(d)

secțiunea „DANEMARCA-LUXEMBURG” se elimină.

| 2. | În anexa 2, în titlu, „la articolele 31 și 41” se înlocuiește cu „la articolul 32 alineatul (2) și la articolul 41 alineatul (1)”. |
| --- | --- |

2.

În anexa 2, în titlu, „la articolele 31 și 41” se înlocuiește cu „la articolul 32 alineatul (2) și la articolul 41 alineatul (1)”.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 decembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

1

(2)  JO L 284, 30.10.2009, p. 1.

2

---

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/37

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1245/2010 AL COMISIEI

din 21 decembrie 2010

privind deschiderea contingentelor tarifare din Uniune pentru anul 2011 pentru ovine și caprine și pentru carnea de oaie și de capră

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (1), în special articolul 144 alineatul (1) și articolul 148 coroborate cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Trebuie deschise contingente tarifare în Uniune pentru carnea de oaie și de capră pentru anul 2011. Taxele și cantitățile trebuie stabilite în conformitate cu acordurile internaționale respective, aflate în vigoare în anul 2011. |
| --- | --- |

(1)

Trebuie deschise contingente tarifare în Uniune pentru carnea de oaie și de capră pentru anul 2011. Taxele și cantitățile trebuie stabilite în conformitate cu acordurile internaționale respective, aflate în vigoare în anul 2011.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 312/2003 al Consiliului din 18 februarie 2003 de punere în aplicare pentru Comunitate a dispozițiilor tarifare prevăzute de Acordul de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte (2) a prevăzut deschiderea de la 1 februarie 2003 pentru codul 0204 a unui contingent tarifar bilateral suplimentar de 2 000 de tone cu o creștere anuală de 10 % a cantității inițiale. Prin urmare, se adaugă 200 de tone contingentului GATT/OMC pentru Chile, iar ambele contingente trebuie gestionate în continuare în același mod în cursul anului 2011. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 312/2003 al Consiliului din 18 februarie 2003 de punere în aplicare pentru Comunitate a dispozițiilor tarifare prevăzute de Acordul de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte (2) a prevăzut deschiderea de la 1 februarie 2003 pentru codul 0204 a unui contingent tarifar bilateral suplimentar de 2 000 de tone cu o creștere anuală de 10 % a cantității inițiale. Prin urmare, se adaugă 200 de tone contingentului GATT/OMC pentru Chile, iar ambele contingente trebuie gestionate în continuare în același mod în cursul anului 2011.

| (3) | Unele contingente sunt stabilite pentru o perioadă cuprinsă între data de 1 iulie a unui anumit an și data de 30 iunie a anului următor. Întrucât importurile efectuate în temeiul prezentului regulament trebuie gestionate per an calendaristic, cantitățile corespunzătoare care trebuie stabilite pentru anul calendaristic 2011 pentru contingentele respective reprezintă suma dintre jumătate din cantitatea pentru perioada 1 iulie 2010-30 iunie 2011 și jumătate din cantitatea pentru perioada 1 iulie 2011-30 iunie 2012. |
| --- | --- |

(3)

Unele contingente sunt stabilite pentru o perioadă cuprinsă între data de 1 iulie a unui anumit an și data de 30 iunie a anului următor. Întrucât importurile efectuate în temeiul prezentului regulament trebuie gestionate per an calendaristic, cantitățile corespunzătoare care trebuie stabilite pentru anul calendaristic 2011 pentru contingentele respective reprezintă suma dintre jumătate din cantitatea pentru perioada 1 iulie 2010-30 iunie 2011 și jumătate din cantitatea pentru perioada 1 iulie 2011-30 iunie 2012.

| (4) | Trebuie stabilit un echivalent greutate carcasă pentru a se asigura buna funcționare a contingentelor tarifare din Uniune. |
| --- | --- |

(4)

Trebuie stabilit un echivalent greutate carcasă pentru a se asigura buna funcționare a contingentelor tarifare din Uniune.

| (5) | Prin derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1439/95 al Comisiei din 26 iunie 1995 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 3013/89 al Consiliului privind importul și exportul produselor din sectorul cărnii de oaie și de capră (3), contingentele pentru produsele din carne de oaie și de capră trebuie gestionate în conformitate cu articolul 144 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Aceasta trebuie să se realizeze în conformitate cu articolele 308a, 308b și cu articolul 308c alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (4). |
| --- | --- |

(5)

Prin derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1439/95 al Comisiei din 26 iunie 1995 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 3013/89 al Consiliului privind importul și exportul produselor din sectorul cărnii de oaie și de capră (3), contingentele pentru produsele din carne de oaie și de capră trebuie gestionate în conformitate cu articolul 144 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Aceasta trebuie să se realizeze în conformitate cu articolele 308a, 308b și cu articolul 308c alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (4).

| (6) | Contingentele tarifare alocate în temeiul prezentului regulament trebuie considerate inițial ca nefiind critice în sensul articolului 308c din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 atunci când sunt gestionate conform principiului „primul venit, primul servit”. Prin urmare, autoritățile vamale trebuie autorizate să renunțe la solicitarea constituirii de garanții în legătură cu mărfurile importate inițial în cadrul acestor contingente în conformitate cu articolul 308c alineatul (1) și cu articolul 248 alineatul (4) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. Date fiind aspectele specifice ale transferului de la un sistem de gestionare la altul, nu trebuie să se aplice articolul 308c alineatele (2) și (3) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(6)

Contingentele tarifare alocate în temeiul prezentului regulament trebuie considerate inițial ca nefiind critice în sensul articolului 308c din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 atunci când sunt gestionate conform principiului „primul venit, primul servit”. Prin urmare, autoritățile vamale trebuie autorizate să renunțe la solicitarea constituirii de garanții în legătură cu mărfurile importate inițial în cadrul acestor contingente în conformitate cu articolul 308c alineatul (1) și cu articolul 248 alineatul (4) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. Date fiind aspectele specifice ale transferului de la un sistem de gestionare la altul, nu trebuie să se aplice articolul 308c alineatele (2) și (3) din regulamentul respectiv.

| (7) | Este necesar să se precizeze ce tip de dovadă a originii produselor trebuie să furnizeze agenții economici pentru a beneficia de contingentele tarifare după principiul „primul venit, primul servit”. |
| --- | --- |

(7)

Este necesar să se precizeze ce tip de dovadă a originii produselor trebuie să furnizeze agenții economici pentru a beneficia de contingentele tarifare după principiul „primul venit, primul servit”.

| (8) | În momentul în care agenții economici prezintă produsele din carne de oaie autorităților vamale pentru import, este dificil pentru aceste autorități să stabilească dacă produsele provin de la ovine domestice sau de la ovine nedomestice, ceea ce duce la aplicarea unor taxe diferite. În consecință, trebuie să se prevadă ca dovada de origine să conțină o precizare în acest sens. |
| --- | --- |

(8)

În momentul în care agenții economici prezintă produsele din carne de oaie autorităților vamale pentru import, este dificil pentru aceste autorități să stabilească dacă produsele provin de la ovine domestice sau de la ovine nedomestice, ceea ce duce la aplicarea unor taxe diferite. În consecință, trebuie să se prevadă ca dovada de origine să conțină o precizare în acest sens.

| (9) | Regulamentul (UE) nr. 1234/2009 al Comisiei din 15 decembrie 2009 privind deschiderea contingentelor tarifare comunitare pentru 2010 pentru ovine și caprine vii și pentru carnea de ovine și caprine (5) devine perimat la sfârșitul anului 2010. Din acest motiv, regulamentul respectiv trebuie abrogat. |
| --- | --- |

(9)

Regulamentul (UE) nr. 1234/2009 al Comisiei din 15 decembrie 2009 privind deschiderea contingentelor tarifare comunitare pentru 2010 pentru ovine și caprine vii și pentru carnea de ovine și caprine (5) devine perimat la sfârșitul anului 2010. Din acest motiv, regulamentul respectiv trebuie abrogat.

| (10) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prezentul regulament deschide contingente tarifare în Uniune pentru importul de ovine și de caprine și pentru importul de carne de oaie și de capră pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2011.

Articolul 2

Taxele vamale aplicabile produselor în cadrul contingentelor menționate la articolul 1, codurile NC, țările de origine, enumerate pe grupuri de țări, și numerele de ordine sunt prevăzute în anexă.

Articolul 3

(1)   Cantitățile pentru importul de produse în cadrul contingentelor menționate la articolul 1, exprimate în echivalent greutate carcasă, sunt cele stabilite în anexă.

(2)   În scopul calculării cantităților de „echivalent greutate carcasă” menționate la alineatul (1), greutatea netă a produselor din carne de oaie și de capră se înmulțește cu următorii coeficienți:

| (a) | pentru animale vii: 0,47; |
| --- | --- |

(a)

pentru animale vii: 0,47;

| (b) | pentru carne de miel dezosată și carne de ied dezosată: 1,67; |
| --- | --- |

(b)

pentru carne de miel dezosată și carne de ied dezosată: 1,67;

| (c) | pentru carne de oaie dezosată și carne de capră dezosată, alta decât carnea de ied, și pentru orice amestecuri din acestea: 1,81; |
| --- | --- |

(c)

pentru carne de oaie dezosată și carne de capră dezosată, alta decât carnea de ied, și pentru orice amestecuri din acestea: 1,81;

| (d) | pentru produsele nedezosate: 1,00. |
| --- | --- |

(d)

pentru produsele nedezosate: 1,00.

„Ied” înseamnă un animal din specia caprină cu vârsta de cel mult un an.

Articolul 4

Prin derogare de la titlul II părțile A și B din Regulamentul (CE) nr. 1439/95, în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2011, contingentele tarifare enumerate în anexa la prezentul regulament sunt gestionate pe baza principiului „primul venit, primul servit”, în conformitate cu articolele 308a, 308b și cu articolul 308c alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. Articolul 308c alineatele (2) și (3) din regulamentul respectiv nu se aplică. Nu sunt obligatorii licențele de import.

Articolul 5

(1)   Pentru a beneficia de contingentele tarifare enumerate în anexă, se prezintă autorităților vamale ale Uniunii o dovadă de origine valabilă eliberată de autoritățile competente ale țării terțe respective și o declarație vamală de punere în liberă circulație a mărfurilor respective.

Originea produselor care beneficiază de alte contingente tarifare decât cele care rezultă din acorduri tarifare preferențiale se stabilește în conformitate cu dispozițiile în vigoare în Uniune.

(2)   Dovada de origine menționată la alineatul (1) este:

| (a) | în cazul unui contingent tarifar care face parte dintr-un acord tarifar preferențial, dovada de origine stabilită în acordul respectiv; |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui contingent tarifar care face parte dintr-un acord tarifar preferențial, dovada de origine stabilită în acordul respectiv;

| (b) | în cazul altor contingente tarifare, dovada de origine stabilită în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 și, pe lângă elementele prevăzute la articolul menționat, următoarele date:






  — | codul NC (cel puțin primele patru cifre); |
| --- | --- | --- |

(b)

în cazul altor contingente tarifare, dovada de origine stabilită în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 și, pe lângă elementele prevăzute la articolul menționat, următoarele date:

—

codul NC (cel puțin primele patru cifre);

| — | numărul sau numerele de ordine ale contingentelor tarifare respective; |
| --- | --- |

—

numărul sau numerele de ordine ale contingentelor tarifare respective;

| — | greutatea netă totală per categorie de coeficient, după cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

—

greutatea netă totală per categorie de coeficient, după cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) din prezentul regulament;

| (c) | în cazul unei țări ale cărei contingente tarifare intră sub incidența literelor (a) și (b) și sunt combinate, dovada menționată la litera (a). |
| --- | --- |

(c)

în cazul unei țări ale cărei contingente tarifare intră sub incidența literelor (a) și (b) și sunt combinate, dovada menționată la litera (a).

În cazul în care dovada de origine menționată la litera (b) este prezentată ca document justificativ pentru o singură declarație de punere în liberă circulație, aceasta poate conține mai multe numere de ordine. În toate celelalte cazuri, dovada de origine conține un singur număr de ordine.

Articolul 6

Regulamentul (UE) nr. 1234/2009 se abrogă.

Articolul 7

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 decembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOŞ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 46, 20.2.2003, p. 1.

2

(3)  JO L 143, 27.6.1995, p. 7.

3

(4)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

4

(5)  JO L 330, 16.12.2009, p. 73.

5

---

ANEXĂ

CARNE DE OAIE ȘI DE CAPRĂ [în tone (t) echivalent greutate carcasă] CONTINGENTELE TARIFARE DIN UNIUNE PENTRU ANUL 2011

| Grupul de țări nr. | Coduri NC | Taxă ad valorem

  % | Taxă specifică
  EUR/100 kg | Număr de ordine conform principiului „primul sosit, primul servit” | Origine | Volum anual în tone de echivalent greutate carcasă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Animale vii
  (coeficient = 0,47) | Miel dezosat (1)

  (coeficient = 1,67) | Carne de oaie/de capră fără os (2)

  (coeficient = 1,81) | Produse nedezosate și carcase
  (coeficient = 1,00) |
| 1 | 0204 | zero | zero | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentina | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Australia | 18 786 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | Noua Zeelandă | 227 854 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Chile | 6 600 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norvegia | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Groenlanda | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Insulele Feroe | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Turcia | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Altele (3) | 200 |
| 2 | 0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60 | zero | zero | — | 09.2119 | 09.2120 | 09.0790 | Islanda | 1 850 |
| 3 | 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 % | zero | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes
   (4) | 92 |

Grupul de țări nr.

Coduri NC

Taxă ad valorem

%

Taxă specifică

EUR/100 kg

Număr de ordine conform principiului „primul sosit, primul servit”

Origine

Volum anual în tone de echivalent greutate carcasă

Animale vii

(coeficient = 0,47)

Miel dezosat (1)

(coeficient = 1,67)

Carne de oaie/de capră fără os (2)

(coeficient = 1,81)

Produse nedezosate și carcase

(coeficient = 1,00)

1

0204

zero

zero

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentina

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Australia

18 786

—

09.2109

09.2110

09.2013

Noua Zeelandă

227 854

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Chile

6 600

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norvegia

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Groenlanda

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Insulele Feroe

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Turcia

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Altele (3)

200

2

0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60

zero

zero

—

09.2119

09.2120

09.0790

Islanda

1 850

3

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10 %

zero

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes
   (4)

92

---

(1)  Și carne de ied.

(2)  Și carne de capră, alta decât cea de ied.

(3)  „Altele” înseamnă toate originile, cu excepția țărilor menționate în acest tabel.

(4)  Prin „erga omnes” se înțelege toate originile, inclusiv țările menționate în prezentul tabel.

---

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/40

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1246/2010 AL COMISIEI

din 21 decembrie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 22 decembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 decembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 42,8 |
| TR | 107,4 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 158,2 |
| TR | 84,2 |
| ZZ | 127,5 |
| 0709 90 70 | MA | 83,7 |
| TR | 115,9 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 41,5 |
| MA | 60,3 |
| PE | 58,9 |
| TR | 66,6 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 50,2 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 20 10 | MA | 61,9 |
| ZZ | 61,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 61,3 |
| IL | 72,0 |
| JM | 144,2 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 87,3 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 55,5 |
| UY | 49,2 |
| ZZ | 51,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| CA | 84,9 |
| CL | 84,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 74,9 |
| US | 104,8 |
| ZA | 124,1 |
| ZZ | 82,6 |
| 0808 20 50 | CN | 63,6 |
| US | 134,5 |
| ZZ | 99,1 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

AL

87,5

MA

42,8

TR

107,4

ZZ

79,2

0707 00 05

EG

140,2

JO

158,2

TR

84,2

ZZ

127,5

0709 90 70

MA

83,7

TR

115,9

ZZ

99,8

0805 10 20

AR

43,0

BR

41,5

MA

60,3

PE

58,9

TR

66,6

UY

48,7

ZA

50,2

ZZ

52,7

0805 20 10

MA

61,9

ZZ

61,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

61,3

IL

72,0

JM

144,2

TR

71,6

ZZ

87,3

0805 50 10

AR

49,2

TR

55,5

UY

49,2

ZZ

51,3

0808 10 80

AR

74,9

CA

84,9

CL

84,2

CN

83,7

MK

29,3

NZ

74,9

US

104,8

ZA

124,1

ZZ

82,6

0808 20 50

CN

63,6

US

134,5

ZZ

99,1

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/42 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/42

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1247/2010 AL COMISIEI

din 21 decembrie 2010

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1230/2010 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1230/2010 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 22 decembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 decembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 259, 1.10.2010, p. 3.

3

(4)  JO L 336, 21.12.2010, p. 22.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 22 decembrie 2010

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 10 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,60 | 0,17 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

66,09

0,00

1701 11 90 (1)

66,09

0,00

1701 12 10 (1)

66,09

0,00

1701 12 90 (1)

66,09

0,00

1701 91 00 (2)

59,68

0,00

1701 99 10 (2)

59,68

0,00

1701 99 90 (2)

59,68

0,00

1702 90 95 (3)

0,60

0,17

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DIRECTIVE

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/44

---

DIRECTIVA 2010/92/UE A COMISIEI

din 21 decembrie 2010

de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în vederea includerii bromuconazolului ca substanță activă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (2) și (CE) nr. 1490/2002 (3) ale Comisiei stabilesc normele detaliate de punere în aplicare a fazei a treia din programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, precum și o listă de substanțe active care trebuie evaluate în vederea eventualei lor includeri în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Lista respectivă include bromuconazolul. Prin Decizia 2008/832/CE a Comisiei (4), s-a hotărât neincluderea bromuconazolului în anexa I la Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (2) și (CE) nr. 1490/2002 (3) ale Comisiei stabilesc normele detaliate de punere în aplicare a fazei a treia din programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, precum și o listă de substanțe active care trebuie evaluate în vederea eventualei lor includeri în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Lista respectivă include bromuconazolul. Prin Decizia 2008/832/CE a Comisiei (4), s-a hotărât neincluderea bromuconazolului în anexa I la Directiva 91/414/CEE.

| (2) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, notificatorul inițial (denumit în continuare „solicitantul”), a transmis o nouă cerere solicitând aplicarea procedurii accelerate prevăzute la articolele 14-19 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 al Comisiei din 17 ianuarie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în privința unei proceduri ordinare și a unei proceduri accelerate de evaluare a substanțelor active prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă, dar care nu au fost incluse în anexa I la aceasta (5). |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, notificatorul inițial (denumit în continuare „solicitantul”), a transmis o nouă cerere solicitând aplicarea procedurii accelerate prevăzute la articolele 14-19 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 al Comisiei din 17 ianuarie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în privința unei proceduri ordinare și a unei proceduri accelerate de evaluare a substanțelor active prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă, dar care nu au fost incluse în anexa I la aceasta (5).

| (3) | Cererea a fost transmisă Belgiei, care fusese desemnată stat membru raportor prin Regulamentul (CE) nr. 1490/2002. Perioada de timp pentru procedura accelerată a fost respectată. Specificarea substanței active și utilizările recomandate sunt identice cu cele care au constituit obiectul Deciziei 2008/832/CE. Cererea respectivă respectă, de asemenea, cerințele de fond și de procedură restante menționate la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008. Belgia a evaluat noile informații și date transmise de către solicitant și a pregătit un raport suplimentar. Belgia a comunicat respectivul raport Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei, la data de 8 octombrie 2010. |
| --- | --- |

(3)

Cererea a fost transmisă Belgiei, care fusese desemnată stat membru raportor prin Regulamentul (CE) nr. 1490/2002. Perioada de timp pentru procedura accelerată a fost respectată. Specificarea substanței active și utilizările recomandate sunt identice cu cele care au constituit obiectul Deciziei 2008/832/CE. Cererea respectivă respectă, de asemenea, cerințele de fond și de procedură restante menționate la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008. Belgia a evaluat noile informații și date transmise de către solicitant și a pregătit un raport suplimentar. Belgia a comunicat respectivul raport Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei, la data de 8 octombrie 2010.

| (4) | Autoritatea a comunicat raportul suplimentar celorlalte state membre și solicitantului pentru observații, pe care le-a transmis Comisiei. În conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 și la solicitarea Comisiei, raportul suplimentar a făcut obiectul unei evaluări inter pares de către statele membre și autoritate. Apoi, la data de 29 iulie 2010, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa referitoare la bromuconazol (6). Proiectul de raport de evaluare, raportul suplimentar și concluzia autorității au fost reexaminate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la data de 23 noiembrie 2010 sub forma raportului de reexaminare al Comisiei privind bromuconazolul. |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea a comunicat raportul suplimentar celorlalte state membre și solicitantului pentru observații, pe care le-a transmis Comisiei. În conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 și la solicitarea Comisiei, raportul suplimentar a făcut obiectul unei evaluări inter pares de către statele membre și autoritate. Apoi, la data de 29 iulie 2010, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa referitoare la bromuconazol (6). Proiectul de raport de evaluare, raportul suplimentar și concluzia autorității au fost reexaminate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la data de 23 noiembrie 2010 sub forma raportului de reexaminare al Comisiei privind bromuconazolul.

| (5) | Raportul suplimentar elaborat de statul membru raportor și noua concluzie emisă de autoritate se concentrează asupra preocupărilor care au condus la neincludere. Preocupările respective erau, în special, riscul ridicat pentru organismele acvatice și lipsa de informații disponibile pentru evaluarea contaminării potențiale a apelor de suprafață și subterane. |
| --- | --- |

(5)

Raportul suplimentar elaborat de statul membru raportor și noua concluzie emisă de autoritate se concentrează asupra preocupărilor care au condus la neincludere. Preocupările respective erau, în special, riscul ridicat pentru organismele acvatice și lipsa de informații disponibile pentru evaluarea contaminării potențiale a apelor de suprafață și subterane.

| (6) | Noile informații transmise de solicitant au permis evaluarea contaminării potențiale a apelor de suprafață și subterane. Informațiile disponibile în prezent arată că riscul contaminării apelor subterane este scăzut, iar riscul pentru organismele acvatice este acceptabil. |
| --- | --- |

(6)

Noile informații transmise de solicitant au permis evaluarea contaminării potențiale a apelor de suprafață și subterane. Informațiile disponibile în prezent arată că riscul contaminării apelor subterane este scăzut, iar riscul pentru organismele acvatice este acceptabil.

| (7) | În consecință, datele și informațiile suplimentare furnizate de solicitant permit eliminarea preocupărilor specifice care au dus la neincludere. Nu au fost ridicate alte întrebări științifice deschise. |
| --- | --- |

(7)

În consecință, datele și informațiile suplimentare furnizate de solicitant permit eliminarea preocupărilor specifice care au dus la neincludere. Nu au fost ridicate alte întrebări științifice deschise.

| (8) | Diferitele examinări efectuate au arătat că produsele de protecție a plantelor care conțin bromuconazol pot îndeplini, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și precizate în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, este necesar să se includă bromuconazolul în anexa I, pentru a garanta că, în toate statele membre, autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță activă pot fi acordate în conformitate cu dispozițiile directivei respective. |
| --- | --- |

(8)

Diferitele examinări efectuate au arătat că produsele de protecție a plantelor care conțin bromuconazol pot îndeplini, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și precizate în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, este necesar să se includă bromuconazolul în anexa I, pentru a garanta că, în toate statele membre, autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță activă pot fi acordate în conformitate cu dispozițiile directivei respective.

| (9) | Fără a aduce atingere acestei concluzii, este necesar să se obțină informații de confirmare privind anumite aspecte specifice. Articolul 6 alineatul (1) din Directiva 91/414/CEE prevede că includerea unei substanțe în anexa I poate fi supusă unor condiții. Prin urmare, este necesar să se solicite prezentarea de către solicitant de informații suplimentare cu privire la reziduurile de derivați metabolici ai triazolului în culturile primare, culturile în sistem de rotație și produsele de origine animală, pe lângă informațiile privind riscul pe termen lung pentru mamiferele erbivore. Pentru a realiza în continuare o evaluare mai detaliată a proprietăților care pot provoca tulburări ale sistemului endocrin, este necesar să se solicite ca bromuconazolul să facă obiectul unor teste suplimentare imediat ce vor exista orientări OCDE pentru testele privind tulburările sistemului endocrin sau orientări convenite la nivel comunitar în materie de teste. |
| --- | --- |

(9)

Fără a aduce atingere acestei concluzii, este necesar să se obțină informații de confirmare privind anumite aspecte specifice. Articolul 6 alineatul (1) din Directiva 91/414/CEE prevede că includerea unei substanțe în anexa I poate fi supusă unor condiții. Prin urmare, este necesar să se solicite prezentarea de către solicitant de informații suplimentare cu privire la reziduurile de derivați metabolici ai triazolului în culturile primare, culturile în sistem de rotație și produsele de origine animală, pe lângă informațiile privind riscul pe termen lung pentru mamiferele erbivore. Pentru a realiza în continuare o evaluare mai detaliată a proprietăților care pot provoca tulburări ale sistemului endocrin, este necesar să se solicite ca bromuconazolul să facă obiectul unor teste suplimentare imediat ce vor exista orientări OCDE pentru testele privind tulburările sistemului endocrin sau orientări convenite la nivel comunitar în materie de teste.

| (10) | Prin urmare, Directiva 91/414/CEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Directiva 91/414/CEE ar trebui modificată în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexa I la Directiva 91/414/CEE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 30 iunie 2011 cel târziu. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare la 1 februarie 2011.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 21 decembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1.

1

(2)  JO L 55, 29.2.2000, p. 25.

2

(3)  JO L 224, 21.8.2002, p. 23.

3

(4)  JO L 295, 4.11.2008, p. 53.

4

(5)  JO L 15, 18.1.2008, p. 5.

5

(6)  Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole (Concluzia reexaminării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active bromuconazol), EFSA Journal 2010; 8(8):1704. [84 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1704. Document disponibil la adresa: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole

inter pares

EFSA Journal

---

ANEXĂ

Rubrica următoare se adaugă la sfârșitul tabelului din anexa I la Directiva 91/414/CEE:

| Nr. | Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Intrare în vigoare | Expirarea includerii | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „323 | Bromuconazol
  Nr. CAS: 116255-48-2
  Nr. CIPAC: 680 | 1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-bromo-2-(2,4-diclorofenil)tetrahidrofurfuril]-1H-1,2,4-triazol | ≥ 960 g/kg | 1 februarie 2011 | 31 ianuarie 2021 | PARTEA A
  Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid.
  PARTEA B
  Pentru aplicarea principiilor uniforme din anexa VI se iau în considerare concluziile din raportul de reexaminare a bromuconazolului, în special cele din apendicele I și II, astfel cum au fost finalizate de către Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 23 noiembrie 2010.
  În această evaluare generală, statele membre țin cont în special de:






  — | siguranța operatorilor și de asigurarea faptului că, în condițiile de utilizare, este prevăzută, atunci când este necesar, folosirea unor echipamente adecvate de protecție individuală; |

Nr.

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Intrare în vigoare

Expirarea includerii

Dispoziții specifice

„323

Bromuconazol

Nr. CAS: 116255-48-2

Nr. CIPAC: 680

1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-bromo-2-(2,4-diclorofenil)tetrahidrofurfuril]-1H-1,2,4-triazol

≥ 960 g/kg

1 februarie 2011

31 ianuarie 2021

PARTEA A

Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid.

PARTEA B

Pentru aplicarea principiilor uniforme din anexa VI se iau în considerare concluziile din raportul de reexaminare a bromuconazolului, în special cele din apendicele I și II, astfel cum au fost finalizate de către Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 23 noiembrie 2010.

În această evaluare generală, statele membre țin cont în special de:

—

siguranța operatorilor și de asigurarea faptului că, în condițiile de utilizare, este prevăzută, atunci când este necesar, folosirea unor echipamente adecvate de protecție individuală;

| — | protecția organismelor acvatice. Condițiile de autorizare includ măsuri de atenuare a riscurilor, după caz, de exemplu zone tampon adecvate. |
| --- | --- |

—

protecția organismelor acvatice. Condițiile de autorizare includ măsuri de atenuare a riscurilor, după caz, de exemplu zone tampon adecvate.

Statele membre în cauză se asigură că solicitantul prezintă Comisiei:

| — | informații suplimentare cu privire la reziduurile de derivați metabolici ai triazolului în culturile primare, culturile în sistem de rotație și produsele de origine animală; |
| --- | --- |

—

informații suplimentare cu privire la reziduurile de derivați metabolici ai triazolului în culturile primare, culturile în sistem de rotație și produsele de origine animală;

| — | informații pentru a aprofunda evaluarea riscului pe termen lung pentru mamiferele erbivore. |
| --- | --- |

—

informații pentru a aprofunda evaluarea riscului pe termen lung pentru mamiferele erbivore.

Statele membre se asigură că solicitantul la cererea căruia bromuconazolul a fost inclus în prezenta anexă transmite Comisiei aceste informații de confirmare până la 31 ianuarie 2013 cel târziu.

Statele membre în cauză se asigură că solicitantul prezintă Comisiei informații suplimentare privind proprietățile bromuconazolului care pot provoca tulburări ale sistemului endocrin, într-un interval de doi ani de la adoptarea orientărilor OCDE pentru testele privind tulburările sistemului endocrin sau a orientărilor convenite la nivel comunitar în materie de teste.”

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.

1

---

DECIZII

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/47

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 14 decembrie 2010

privind modificarea regulamentului de procedură al Consiliului

(2010/795/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 240 alineatul (3),

având în vedere articolul 2 alineatul (2) din anexa III la regulamentul de procedură al Consiliului (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 3 alineatul (3) paragraful al patrulea din Protocolul (nr. 36) privind dispozițiile tranzitorii anexat tratatelor prevede că, până la 31 octombrie 2014, atunci când trebuie adoptat un act de către Consiliu cu majoritate calificată și în cazul în care un membru al Consiliului solicită acest lucru, se verifică dacă statele membre care constituie majoritatea calificată reprezintă cel puțin 62 % din populația totală a Uniunii, calculată în conformitate cu cifrele referitoare la populație stabilite la articolul 1 din anexa III la regulamentul de procedură al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul de procedură”). |
| --- | --- |

(1)

Articolul 3 alineatul (3) paragraful al patrulea din Protocolul (nr. 36) privind dispozițiile tranzitorii anexat tratatelor prevede că, până la 31 octombrie 2014, atunci când trebuie adoptat un act de către Consiliu cu majoritate calificată și în cazul în care un membru al Consiliului solicită acest lucru, se verifică dacă statele membre care constituie majoritatea calificată reprezintă cel puțin 62 % din populația totală a Uniunii, calculată în conformitate cu cifrele referitoare la populație stabilite la articolul 1 din anexa III la regulamentul de procedură al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul de procedură”).

| (2) | Articolul 2 alineatul (2) din anexa III la regulamentul de procedură prevede că, cu începere de la data de 1 ianuarie a fiecărui an, Consiliul, în conformitate cu datele disponibile Biroului Statistic al Uniunii Europene la data de 30 septembrie a anului precedent, modifică cifrele stabilite la articolul 1 din anexa menționată. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 2 alineatul (2) din anexa III la regulamentul de procedură prevede că, cu începere de la data de 1 ianuarie a fiecărui an, Consiliul, în conformitate cu datele disponibile Biroului Statistic al Uniunii Europene la data de 30 septembrie a anului precedent, modifică cifrele stabilite la articolul 1 din anexa menționată.

| (3) | Prin urmare, regulamentul de procedură trebuie modificat în consecință pentru anul 2011, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, regulamentul de procedură trebuie modificat în consecință pentru anul 2011,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Textul articolul 1 din anexa III la regulamentul de procedură se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

În scopul aplicării articolului 16 alineatul (5) din TUE și a articolului 3 alineatele (3) și (4) din Protocolul (nr. 36) privind dispozițiile tranzitorii, populația totală a fiecărui stat membru, pentru perioada 1 ianuarie 2011-31 decembrie 2011, este următoarea:

| Stat membru | Populație
  (× 1 000) |
| --- | --- |
| Germania | 81 802,3 |
| Franța | 64 714,1 |
| Regatul Unit | 62 008,0 |
| Italia | 60 340,3 |
| Spania | 45 989,0 |
| Polonia | 38 167,3 |
| România | 21 462,2 |
| Țările de Jos | 16 575,0 |
| Grecia | 11 305,1 |
| Belgia | 10 827,0 |
| Portugalia | 10 637,7 |
| Republica Cehă | 10 506,8 |
| Ungaria | 10 014,3 |
| Suedia | 9 340,7 |
| Austria | 8 375,3 |
| Bulgaria | 7 563,7 |
| Danemarca | 5 534,7 |
| Slovacia | 5 424,9 |
| Finlanda | 5 351,4 |
| Irlanda | 4 467,9 |
| Lituania | 3 329,0 |
| Letonia | 2 248,4 |
| Slovenia | 2 047,0 |
| Estonia | 1 340,1 |
| Cipru | 803,1 |
| Luxemburg | 502,1 |
| Malta | 413,0 |
| Total | 501 090,4 |
| prag (62 %) | 310 676,1” |

Stat membru

Populație

(× 1 000)

Germania

81 802,3

Franța

64 714,1

Regatul Unit

62 008,0

Italia

60 340,3

Spania

45 989,0

Polonia

38 167,3

România

21 462,2

Țările de Jos

16 575,0

Grecia

11 305,1

Belgia

10 827,0

Portugalia

10 637,7

Republica Cehă

10 506,8

Ungaria

10 014,3

Suedia

9 340,7

Austria

8 375,3

Bulgaria

7 563,7

Danemarca

5 534,7

Slovacia

5 424,9

Finlanda

5 351,4

Irlanda

4 467,9

Lituania

3 329,0

Letonia

2 248,4

Slovenia

2 047,0

Estonia

1 340,1

Cipru

803,1

Luxemburg

502,1

Malta

413,0

Total

501 090,4

prag (62 %)

310 676,1”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2011.

Adoptată la Bruxelles, 14 decembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

S. VANACKERE

---

(1)  Decizia 2009/937/UE a Consiliului din 1 decembrie 2009 de adoptare a regulamentului său de procedură (JO L 325, 11.12.2009, p. 35).

1

---

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/49

---

DECIZIA EUPOL COPPS/1/2010 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 21 decembrie 2010

de prelungire a mandatului șefului Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS)

(2010/796/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 alineatul al treilea,

având în vedere Decizia 2010/784/PESC a Consiliului din 17 decembrie 2010 privind Misiunea de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) (1), în special articolul 10 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Decizia 2010/784/PESC, Comitetul politic și de securitate este autorizat, în conformitate cu articolul 38 din tratat, să adopte deciziile corespunzătoare în scopul exercitării controlului politic și a conducerii strategice a EUPOL COPPS, inclusiv, în special, decizia de numire a unui șef al misiunii. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Decizia 2010/784/PESC, Comitetul politic și de securitate este autorizat, în conformitate cu articolul 38 din tratat, să adopte deciziile corespunzătoare în scopul exercitării controlului politic și a conducerii strategice a EUPOL COPPS, inclusiv, în special, decizia de numire a unui șef al misiunii.

| (2) | Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus extinderea mandatului dlui Henrik MALMQUIST în calitate de șef al EUPOL COPPS, |
| --- | --- |

(2)

Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a propus extinderea mandatului dlui Henrik MALMQUIST în calitate de șef al EUPOL COPPS,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Mandatul dlui Henrik MALMQUIST ca șef de misiune al Misiunii de Poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS) este extins pentru perioada 1 ianuarie 2011 - 31 decembrie 2011.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale.

Se aplică până la 31 decembrie 2011.

Adoptată la Bruxelles, 21 decembrie 2010.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

W. STEVENS

---

(1)  JO L 335, 18.12.2010, p. 60.

1

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/50

---

DECIZIA NR. 1/2010 A COMITETULUI MIXT VETERINAR INSTITUIT PRIN ACORDUL DINTRE COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ PRIVIND COMERȚUL CU PRODUSE AGRICOLE

din 1 decembrie 2010

cu privire la modificarea apendicelor 1, 2, 5, 6, 10 și 11 la anexa 11 la acord

(2010/797/UE)

COMITETUL MIXT VETERINAR,

având în vedere Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole (denumit în continuare „acordul agricol”), în special articolul 19 alineatul (3) din anexa 11,

întrucât:

| (1) | Acordul agricol a intrat în vigoare la 1 iunie 2002. |
| --- | --- |

(1)

Acordul agricol a intrat în vigoare la 1 iunie 2002.

| (2) | În temeiul articolului 19 alineatul (1) din anexa 11 la acordul agricol se instituie un Comitet mixt veterinar care este responsabil de examinarea oricărei chestiuni referitoare la anexa menționată și la punerea în aplicare a acesteia și de atribuțiile prevăzute în respectiva anexă. Articolul 19 alineatul (3) din anexa respectivă împuternicește Comitetul mixt veterinar să modifice apendicele la aceasta, în special în vederea adaptării și actualizării acestora. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 19 alineatul (1) din anexa 11 la acordul agricol se instituie un Comitet mixt veterinar care este responsabil de examinarea oricărei chestiuni referitoare la anexa menționată și la punerea în aplicare a acesteia și de atribuțiile prevăzute în respectiva anexă. Articolul 19 alineatul (3) din anexa respectivă împuternicește Comitetul mixt veterinar să modifice apendicele la aceasta, în special în vederea adaptării și actualizării acestora.

| (3) | Apendicele la anexa 11 la acordul agricol au fost modificate prima dată prin Decizia nr. 2/2003 a Comitetului mixt veterinar instituit prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 25 noiembrie 2003 cu privire la modificarea apendicelor 1, 2, 3, 4, 5, 6 și 11 la anexa 11 la acord (1). |
| --- | --- |

(3)

Apendicele la anexa 11 la acordul agricol au fost modificate prima dată prin Decizia nr. 2/2003 a Comitetului mixt veterinar instituit prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 25 noiembrie 2003 cu privire la modificarea apendicelor 1, 2, 3, 4, 5, 6 și 11 la anexa 11 la acord (1).

| (4) | Apendicele la anexa 11 la acordul agricol au fost modificate ultima dată prin Decizia nr. 1/2008 a Comitetului mixt veterinar instituit prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 23 decembrie 2008 cu privire la modificarea apendicelor 2, 3, 4, 5, 6 și 10 la anexa 11 la acord (2). |
| --- | --- |

(4)

Apendicele la anexa 11 la acordul agricol au fost modificate ultima dată prin Decizia nr. 1/2008 a Comitetului mixt veterinar instituit prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole din 23 decembrie 2008 cu privire la modificarea apendicelor 2, 3, 4, 5, 6 și 10 la anexa 11 la acord (2).

| (5) | Confederația Elvețiană a solicitat o prelungire a derogării acordate anterior în ceea ce privește examenul de detectare a prezenței Trichinella în carcasele și carnea provenind de la porcii domestici crescuți pentru îngrășare și sacrificare din abatoarele cu capacitate redusă. Deoarece aceste carcase și această carne de porc domestic, precum și preparatele din carne, produsele din carne și produsele derivate transformate din carne nu pot face obiectul schimburilor comerciale cu statele membre ale Uniunii Europene în conformitate cu dispozițiile articolului 9 litera (a) din Ordonanța Elvețiană a Departamentului Federal de Interne (Département Fédéral de l’Intérieur) privind produsele alimentare de origine animală (RS 817.022.108), o astfel de cerere poate fi respectată. Derogarea respectivă ar trebui, în consecință, să fie valabilă până la 31 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(5)

Confederația Elvețiană a solicitat o prelungire a derogării acordate anterior în ceea ce privește examenul de detectare a prezenței Trichinella în carcasele și carnea provenind de la porcii domestici crescuți pentru îngrășare și sacrificare din abatoarele cu capacitate redusă. Deoarece aceste carcase și această carne de porc domestic, precum și preparatele din carne, produsele din carne și produsele derivate transformate din carne nu pot face obiectul schimburilor comerciale cu statele membre ale Uniunii Europene în conformitate cu dispozițiile articolului 9 litera (a) din Ordonanța Elvețiană a Departamentului Federal de Interne (Département Fédéral de l’Intérieur) privind produsele alimentare de origine animală (RS 817.022.108), o astfel de cerere poate fi respectată. Derogarea respectivă ar trebui, în consecință, să fie valabilă până la 31 decembrie 2014.

| (6) | După ultima modificare a apendicelor la anexa 11 la acordul agricol, dispozițiile legislative ale apendicelor 1, 2, 5, 6 și 10 la anexa 11 la acordul agricol au fost, de asemenea, modificate. Punctele de contact prevăzute în apendicele 11 la anexa 11 la acordul agricol ar trebui, prin urmare, actualizate. |
| --- | --- |

(6)

După ultima modificare a apendicelor la anexa 11 la acordul agricol, dispozițiile legislative ale apendicelor 1, 2, 5, 6 și 10 la anexa 11 la acordul agricol au fost, de asemenea, modificate. Punctele de contact prevăzute în apendicele 11 la anexa 11 la acordul agricol ar trebui, prin urmare, actualizate.

| (7) | Prin urmare, este necesară adaptarea în consecință a dispozițiilor apendicelor 1, 2, 5, 6, 10 și 11 la anexa 11 la acordul agricol, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, este necesară adaptarea în consecință a dispozițiilor apendicelor 1, 2, 5, 6, 10 și 11 la anexa 11 la acordul agricol,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Apendicele 1, 2, 5, 6, 10 și 11 la anexa 11 la acordul agricol se modifică în conformitate cu dispozițiile anexelor I-VI la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie, redactată în dublu exemplar, este semnată de copreședinți sau de alte persoane autorizate să acționeze în numele părților.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data la care este semnată de către ambele părți.

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Semnată la Berna, 1 decembrie 2010.

Pentru Confederația Elvețiană

Șeful delegației

Hans WYSS

Semnată la Bruxelles, 1 decembrie 2010.

Pentru Uniunea Europeană

Șeful delegației

Paul VAN GELDORP

---

(1)  JO L 23, 28.1.2004, p. 27.

1

(2)  JO L 6, 10.1.2009, p. 89.

2

---

ANEXA I

| 1. | Capitolul V, „Gripa aviară”, din apendicele 1 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:
  „V.   Gripa aviară

  A.   LEGISLAȚIE (1)







  Uniunea Europeană | Elveția |
| --- | --- | --- |
| Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a gripei aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (JO L 10, 14.1.2006, p. 16). | 1. | Legea din 1 iulie 1966 privind epizootiile (LFE; RS 916.40), în special articolele 1, 1a și 9a (măsuri împotriva epizootiilor foarte contagioase, obiective de combatere) și 57 (dispoziții de punere în aplicare tehnică, colaborarea internațională). |

1.

Capitolul V, „Gripa aviară”, din apendicele 1 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:

„V.   Gripa aviară

A.   LEGISLAȚIE (1)

Uniunea Europeană

Elveția

Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a gripei aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (JO L 10, 14.1.2006, p. 16).

1.

Legea din 1 iulie 1966 privind epizootiile (LFE; RS 916.40), în special articolele 1, 1a și 9a (măsuri împotriva epizootiilor foarte contagioase, obiective de combatere) și 57 (dispoziții de punere în aplicare tehnică, colaborarea internațională).

| 2. | Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE; RS 916.401), în special articolele 2 (epizootii foarte contagioase), 49 (manipularea microorganismelor patogene pentru animale), 73 și 74 (curățare și dezinfecție), 77-98 (dispoziții comune privind epizootiile foarte contagioase), 122-125 (măsuri specifice privind gripa aviară). |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE; RS 916.401), în special articolele 2 (epizootii foarte contagioase), 49 (manipularea microorganismelor patogene pentru animale), 73 și 74 (curățare și dezinfecție), 77-98 (dispoziții comune privind epizootiile foarte contagioase), 122-125 (măsuri specifice privind gripa aviară).

| 3. | Ordonanța din 14 iunie 1999 privind organizarea Departamentului Federal de Economie (Org DFE; RS 172.216.1), în special articolul 8 (laboratorul de referință). |
| --- | --- |

3.

Ordonanța din 14 iunie 1999 privind organizarea Departamentului Federal de Economie (Org DFE; RS 172.216.1), în special articolul 8 (laboratorul de referință).

B.   NORME SPECIALE ȘI PROCEDURI DE PUNERE ÎN APLICARE

| 1. | Laboratorul UE de referință pentru gripa aviară este Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Regatul Unit. Elveția suportă cheltuielile care îi revin pentru operațiunile desfășurate de către laborator care decurg din această desemnare. Funcțiile și sarcinile acestui laborator sunt prevăzute la punctul 2 din anexa VII la Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

1.

Laboratorul UE de referință pentru gripa aviară este Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Regatul Unit. Elveția suportă cheltuielile care îi revin pentru operațiunile desfășurate de către laborator care decurg din această desemnare. Funcțiile și sarcinile acestui laborator sunt prevăzute la punctul 2 din anexa VII la Directiva 2005/94/CE.

| 2. | Potrivit articolului 97 din Ordonanța privind epizootiile, Elveția dispune de un plan de urgență publicat pe pagina de Internet a Oficiului veterinar federal (Office Vétérinaire Fédéral). |
| --- | --- |

2.

Potrivit articolului 97 din Ordonanța privind epizootiile, Elveția dispune de un plan de urgență publicat pe pagina de Internet a Oficiului veterinar federal (Office Vétérinaire Fédéral).

| 3. | Responsabilitatea pentru efectuarea controalelor la fața locului aparține Comitetului mixt veterinar, în special în conformitate cu articolul 60 din Directiva 2005/94/CE și cu articolul 57 din Legea privind epizootiile. |
| --- | --- |

3.

Responsabilitatea pentru efectuarea controalelor la fața locului aparține Comitetului mixt veterinar, în special în conformitate cu articolul 60 din Directiva 2005/94/CE și cu articolul 57 din Legea privind epizootiile.

| 2. | Capitolul VII, „Boli ale peștilor și moluștelor”, din apendicele 1 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:
  „VII.   Boli ale peștilor și moluștelor

  A.   LEGISLAȚIE (2)







  Uniunea Europeană | Elveția |
| --- | --- | --- |
| Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (JO L 328, 24.11.2006, p. 14). | 1. | Legea din 1 iulie 1966 privind epizootiile (LFE; RS 916.40), în special articolele 1, 1a și 10 (măsuri împotriva epizootiilor) și 57 (dispoziții de punere în aplicare tehnică, colaborarea internațională). |

2.

Capitolul VII, „Boli ale peștilor și moluștelor”, din apendicele 1 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:

„VII.   Boli ale peștilor și moluștelor

A.   LEGISLAȚIE (2)

Uniunea Europeană

Elveția

Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (JO L 328, 24.11.2006, p. 14).

1.

Legea din 1 iulie 1966 privind epizootiile (LFE; RS 916.40), în special articolele 1, 1a și 10 (măsuri împotriva epizootiilor) și 57 (dispoziții de punere în aplicare tehnică, colaborarea internațională).

| 2. | Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE; RS 916.401) și, în special, articolele 3 și 4 (epizootiile vizate), 18a (înregistrarea unităților de creștere incluzând pești), 61 (obligațiile concesionarilor unui drept de pescuit și ale organelor însărcinate cu supravegherea pescuitului), 62-76 (măsuri generale de combatere), 275-290 (măsuri specifice privind bolile peștilor, laborator de diagnostic). |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE; RS 916.401) și, în special, articolele 3 și 4 (epizootiile vizate), 18a (înregistrarea unităților de creștere incluzând pești), 61 (obligațiile concesionarilor unui drept de pescuit și ale organelor însărcinate cu supravegherea pescuitului), 62-76 (măsuri generale de combatere), 275-290 (măsuri specifice privind bolile peștilor, laborator de diagnostic).

B.   NORME SPECIALE ȘI PROCEDURI DE PUNERE ÎN APLICARE

| 1. | În prezent, creșterea stridiilor plate nu se practică în Elveția. În cazul apariției bonamiozei sau marteiliozei, Oficiul Federal Veterinar se angajează să ia măsurile de urgență necesare, în conformitate cu normele Uniunii Europene, în temeiul articolului 57 din Legea privind epizootiile. |
| --- | --- |

1.

În prezent, creșterea stridiilor plate nu se practică în Elveția. În cazul apariției bonamiozei sau marteiliozei, Oficiul Federal Veterinar se angajează să ia măsurile de urgență necesare, în conformitate cu normele Uniunii Europene, în temeiul articolului 57 din Legea privind epizootiile.

| 2. | În vederea combaterii bolilor peștilor și ale moluștelor, Elveția aplică ordonanța privind epizootiile, în special articolele 61 (obligațiile proprietarilor și ale concesionarilor unui drept de pescuit și ale organelor însărcinate cu supravegherea pescuitului), 62-76 (măsuri generale de combatere), 275-290 (măsuri specifice privind bolile peștilor, laborator de diagnostic), precum și 291 (epizootii care trebuie monitorizate). |
| --- | --- |

2.

În vederea combaterii bolilor peștilor și ale moluștelor, Elveția aplică ordonanța privind epizootiile, în special articolele 61 (obligațiile proprietarilor și ale concesionarilor unui drept de pescuit și ale organelor însărcinate cu supravegherea pescuitului), 62-76 (măsuri generale de combatere), 275-290 (măsuri specifice privind bolile peștilor, laborator de diagnostic), precum și 291 (epizootii care trebuie monitorizate).

| 3. | Laboratorul UE de referință pentru bolile crustaceelor este Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Regatul Unit. Laboratorul UE de referință pentru bolile peștilor este National Veterinary Institute, Technical University of Denmark, Hangøvej 2, 8200 Århus, Danemarca. Laboratorul UE de referință pentru bolile moluștelor este Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Franța. Elveția suportă cheltuielile care îi revin pentru operațiunile desfășurate de către laboratoare care decurg din aceste desemnări. Funcțiile și sarcinile acestor laboratoare sunt cele prevăzute în partea I a anexei VI la Directiva 2006/88/CE. |
| --- | --- |

3.

Laboratorul UE de referință pentru bolile crustaceelor este Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Regatul Unit. Laboratorul UE de referință pentru bolile peștilor este National Veterinary Institute, Technical University of Denmark, Hangøvej 2, 8200 Århus, Danemarca. Laboratorul UE de referință pentru bolile moluștelor este Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Franța. Elveția suportă cheltuielile care îi revin pentru operațiunile desfășurate de către laboratoare care decurg din aceste desemnări. Funcțiile și sarcinile acestor laboratoare sunt cele prevăzute în partea I a anexei VI la Directiva 2006/88/CE.

| 4. | Responsabilitatea pentru efectuarea controalelor la fața locului aparține Comitetului mixt veterinar, în special în conformitate cu articolul 58 din Directiva 2006/88/CE și cu articolul 57 din legea privind epizootiile. |
| --- | --- |

4.

Responsabilitatea pentru efectuarea controalelor la fața locului aparține Comitetului mixt veterinar, în special în conformitate cu articolul 58 din Directiva 2006/88/CE și cu articolul 57 din legea privind epizootiile.

---

(1)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 1 septembrie 2009, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.”

(2)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 1 septembrie 2009, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.”

---

ANEXA II

| 1. | Punctul 7 litera (d) din partea B, „Norme speciale de aplicare”, capitolul I, „Bovine și porcine”, apendicele 2 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | izolarea încetează dacă, după eliminarea animalelor contaminate, două examene serologice ale tuturor animalelor de reproducție și ale unui număr reprezentativ de animale de îngrășare, efectuate la un interval de cel puțin 21 de zile, au dat rezultate negative.
  În virtutea statutului recunoscut al Elveției, dispozițiile Deciziei 2008/185/CE (JO L 59, 4.3.2008, p. 19), modificată ultima dată prin Decizia 2009/248/CE (JO L 73, 19.3.2009, p. 22), se aplică mutatis mutandis.” |
| --- | --- | --- |

1.

Punctul 7 litera (d) din partea B, „Norme speciale de aplicare”, capitolul I, „Bovine și porcine”, apendicele 2 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

izolarea încetează dacă, după eliminarea animalelor contaminate, două examene serologice ale tuturor animalelor de reproducție și ale unui număr reprezentativ de animale de îngrășare, efectuate la un interval de cel puțin 21 de zile, au dat rezultate negative.

În virtutea statutului recunoscut al Elveției, dispozițiile Deciziei 2008/185/CE (JO L 59, 4.3.2008, p. 19), modificată ultima dată prin Decizia 2009/248/CE (JO L 73, 19.3.2009, p. 22), se aplică mutatis mutandis.”

| 2. | Punctul 11 din partea B, „Norme speciale și proceduri de punere în aplicare”, capitolul I, „Bovine și porcine”, apendicele 2 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:






  „11. | Bovinele și porcinele care fac obiectul schimburilor comerciale între statele membre ale Uniunii Europene și Elveția trebuie să fie însoțite de certificate de sănătate, conforme cu modelele care figurează în anexa F la Directiva 64/432/CEE. Se aplică următoarele adaptări:






  — | Modelul 1: în secțiunea C, certificările sunt adaptate după cum urmează:






  — | la punctul 4, cu privire la garanțiile suplimentare, liniuțele se completează după cum urmează:






  «— | boala: rinotraheită infecțioasă bovină; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Punctul 11 din partea B, „Norme speciale și proceduri de punere în aplicare”, capitolul I, „Bovine și porcine”, apendicele 2 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:

„11.

Bovinele și porcinele care fac obiectul schimburilor comerciale între statele membre ale Uniunii Europene și Elveția trebuie să fie însoțite de certificate de sănătate, conforme cu modelele care figurează în anexa F la Directiva 64/432/CEE. Se aplică următoarele adaptări:

—

Modelul 1: în secțiunea C, certificările sunt adaptate după cum urmează:

—

la punctul 4, cu privire la garanțiile suplimentare, liniuțele se completează după cum urmează:

«—

boala: rinotraheită infecțioasă bovină;

| — | în conformitate cu Decizia 2004/558/CE a Comisiei, ale cărei dispoziții se aplică mutatis mutandis;». |
| --- | --- |

—

în conformitate cu Decizia 2004/558/CE a Comisiei, ale cărei dispoziții se aplică mutatis mutandis;».

| — | Modelul 2: în secțiunea C, certificările sunt adaptate după cum urmează:






  — | la punctul 4, cu privire la garanțiile suplimentare, liniuțele se completează după cum urmează:






  «— | boala: Aujeszky; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Modelul 2: în secțiunea C, certificările sunt adaptate după cum urmează:

—

la punctul 4, cu privire la garanțiile suplimentare, liniuțele se completează după cum urmează:

«—

boala: Aujeszky;

| — | în conformitate cu Decizia 2008/185/CE a Comisiei, ale cărei dispoziții se aplică mutatis mutandis;».” |
| --- | --- |

—

în conformitate cu Decizia 2008/185/CE a Comisiei, ale cărei dispoziții se aplică mutatis mutandis;».”

| 3. | Punctul 4 din partea B, „Norme speciale și proceduri de punere în aplicare”, capitolul IV, „Păsări de curte și ouă destinate incubației”, apendicele 2 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:






  „4. | În cazul expedierii de ouă destinate incubației către Uniunea Europeană, autoritățile elvețiene se angajează să respecte normele de marcare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 617/2008 al Comisiei din 27 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului privind standardele de comercializare a ouălor pentru incubație și a puilor de păsări de fermă (JO L 168, 28.6.2008, p. 5).” |
| --- | --- | --- |

3.

Punctul 4 din partea B, „Norme speciale și proceduri de punere în aplicare”, capitolul IV, „Păsări de curte și ouă destinate incubației”, apendicele 2 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:

„4.

În cazul expedierii de ouă destinate incubației către Uniunea Europeană, autoritățile elvețiene se angajează să respecte normele de marcare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 617/2008 al Comisiei din 27 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului privind standardele de comercializare a ouălor pentru incubație și a puilor de păsări de fermă (JO L 168, 28.6.2008, p. 5).”

| 4. | Capitolul V, „Animale și produse de acvacultură” din apendicele 2 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:
  „V.   Animale Și produse de acvacultură

  A.   LEGISLAȚIE (1)







  Uniunea Europeană | Elveția |
| --- | --- | --- |
| Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (JO L 328, 24.11.2006, p. 14). | 1. | Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE; RS 916401) și, în special, articolele 3 și 4 (epizootiile vizate), 18a (înregistrarea unităților de creștere incluzând pești), 61 (obligațiile concesionarilor unui drept de pescuit și ale organelor însărcinate cu supravegherea pescuitului), 62-76 (măsuri generale de combatere), 275-290 (măsuri specifice privind bolile peștilor, laborator de diagnostic). |

4.

Capitolul V, „Animale și produse de acvacultură” din apendicele 2 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:

„V.   Animale Și produse de acvacultură

A.   LEGISLAȚIE (1)

Uniunea Europeană

Elveția

Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (JO L 328, 24.11.2006, p. 14).

1.

Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE; RS 916401) și, în special, articolele 3 și 4 (epizootiile vizate), 18a (înregistrarea unităților de creștere incluzând pești), 61 (obligațiile concesionarilor unui drept de pescuit și ale organelor însărcinate cu supravegherea pescuitului), 62-76 (măsuri generale de combatere), 275-290 (măsuri specifice privind bolile peștilor, laborator de diagnostic).

| 2. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și produse de origine animală (OITE; RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul, tranzitul și exportul de animale și produse de origine animală (OITE; RS 916.443.10).

| 3. | Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de animale provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITA; RS 916.443.12). |
| --- | --- |

3.

Ordonanța din 18 aprilie 2007 privind importul și tranzitul de animale provenind din țări terțe, pe cale aeriană (OITA; RS 916.443.12).

B.   NORME SPECIALE ȘI PROCEDURI DE PUNERE ÎN APLICARE

| 1. | În sensul aplicării prezentei anexe, Elveția este recunoscută în mod oficial ca fiind indemnă de anemia infecțioasă a somonului și de infecțiile cu Marteilia refringens și Bonamia ostreae. |
| --- | --- |

1.

În sensul aplicării prezentei anexe, Elveția este recunoscută în mod oficial ca fiind indemnă de anemia infecțioasă a somonului și de infecțiile cu Marteilia refringens și Bonamia ostreae.

| 2. | Comitetul mixt veterinar decide cu privire la aplicarea articolelor 29, 40, 41, 43, 44, 50 din Directiva 2006/88/CE. |
| --- | --- |

2.

Comitetul mixt veterinar decide cu privire la aplicarea articolelor 29, 40, 41, 43, 44, 50 din Directiva 2006/88/CE.

| 3. | Cerințele de sănătate animală care reglementează introducerea pe piață a animalelor acvatice ornamentale, a animalelor de acvacultură destinate creșterii, inclusiv în zonele de relocare, în pescăriile cu repopulare organizată și în instalațiile ornamentale deschise, precum și repopulării și a animalelor de acvacultură și a produselor animale destinate consumului uman sunt stabilite la articolele 4 și 9 din Regulamentul (CE) nr. 1251/2008 al Comisiei din 12 decembrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2006/88/CE a Consiliului în ceea ce privește condițiile și cerințele de certificare pentru introducerea pe piață și importul în Comunitate de animale de acvacultură și produse obținute din aceste animale și de stabilire a unei liste a speciilor-vectori (JO L 337, 16.12.2008, p. 41). |
| --- | --- |

3.

Cerințele de sănătate animală care reglementează introducerea pe piață a animalelor acvatice ornamentale, a animalelor de acvacultură destinate creșterii, inclusiv în zonele de relocare, în pescăriile cu repopulare organizată și în instalațiile ornamentale deschise, precum și repopulării și a animalelor de acvacultură și a produselor animale destinate consumului uman sunt stabilite la articolele 4 și 9 din Regulamentul (CE) nr. 1251/2008 al Comisiei din 12 decembrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2006/88/CE a Consiliului în ceea ce privește condițiile și cerințele de certificare pentru introducerea pe piață și importul în Comunitate de animale de acvacultură și produse obținute din aceste animale și de stabilire a unei liste a speciilor-vectori (JO L 337, 16.12.2008, p. 41).

| 4. | Responsabilitatea pentru efectuarea controalelor la fața locului aparține Comitetului mixt veterinar, în special în conformitate cu articolul 58 din Directiva 2006/88/CE și cu articolul 57 din legea privind epizootiile. |
| --- | --- |

4.

Responsabilitatea pentru efectuarea controalelor la fața locului aparține Comitetului mixt veterinar, în special în conformitate cu articolul 58 din Directiva 2006/88/CE și cu articolul 57 din legea privind epizootiile.

---

(1)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 1 septembrie 2009, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.”

---

ANEXA III

Partea A, „Identificarea animalelor”, din capitolul V din apendicele 5 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:

„A.   Identificarea animalelor

A.   LEGISLAȚIE (1)

| Uniunea Europeană | Elveția |
| --- | --- |
| 1. | Directiva 2008/71/CE a Consiliului din 15 iulie 2008 privind identificarea și înregistrarea porcinelor (JO L 213, 8.8.2008, p. 31). |

Uniunea Europeană

Elveția

1.

Directiva 2008/71/CE a Consiliului din 15 iulie 2008 privind identificarea și înregistrarea porcinelor (JO L 213, 8.8.2008, p. 31).

| 2. | Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare și înregistrare a bovinelor și privind etichetarea cărnii de vită și a produselor din carne de vită și mânzat și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului (JO L 204, 11.8.2000, p. 1). |
| --- | --- |

2.

Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare și înregistrare a bovinelor și privind etichetarea cărnii de vită și a produselor din carne de vită și mânzat și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului (JO L 204, 11.8.2000, p. 1).

| 1. | Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE; RS 916.401), în special articolele 7-20 (înregistrare și identificare). |
| --- | --- |

1.

Ordonanța din 27 iunie 1995 privind epizootiile (OFE; RS 916.401), în special articolele 7-20 (înregistrare și identificare).

| 2. | Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind baza de date cu privire la traficul de animale (Ordonanța privind BDTA; RS 916.404). |
| --- | --- |

2.

Ordonanța din 23 noiembrie 2005 privind baza de date cu privire la traficul de animale (Ordonanța privind BDTA; RS 916.404).

B.   NORME SPECIALE ȘI PROCEDURI DE PUNERE ÎN APLICARE

| (a) | Comitetul mixt veterinar este responsabil de punerea în aplicare a articolului 4 alineatul (2) din Directiva 2008/71/CE. |
| --- | --- |

(a)

Comitetul mixt veterinar este responsabil de punerea în aplicare a articolului 4 alineatul (2) din Directiva 2008/71/CE.

| (b) | Efectuarea controalelor la fața locului este decisă de Comitetul mixt veterinar, în special în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 și cu articolul 57 din Legea privind epizootiile, precum și cu articolul 1 din Ordonanța din 14 noiembrie 2007 privind coordonarea inspecțiilor în exploatațiile agricole (OCI, RS 910.15). |
| --- | --- |

(b)

Efectuarea controalelor la fața locului este decisă de Comitetul mixt veterinar, în special în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 și cu articolul 57 din Legea privind epizootiile, precum și cu articolul 1 din Ordonanța din 14 noiembrie 2007 privind coordonarea inspecțiilor în exploatațiile agricole (OCI, RS 910.15).

---

(1)  Orice trimitere la un act se înțelege ca trimitere la acel act astfel cum a fost modificat înainte de 1 septembrie 2009, sub rezerva existenței unor dispoziții contrare.”

1

---

ANEXA IV

| 1. | Punctul 6 din secțiunea „Condiții speciale” a capitolului I din apendicele 6 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:






  „6. | Autoritățile competente ale Elveției pot obține o derogare în ceea ce privește examenul de detectare a prezenței Trichinella în carcasele și carnea provenind de la porcii domestici pentru îngrășare și sacrificare din abatoarele cu capacitate redusă.
  Prezenta dispoziție se aplică până la 31 decembrie 2014.
  În aplicarea dispozițiilor articolului 8 alineatul (3) din Ordonanța DFE din 23 noiembrie 2005 privind igiena în timpul sacrificării animalelor (OHyAb; RS 817.190.1) și ale articolului 9 alineatul (8) din Ordonanța DFI din 23 noiembrie 2005 privind produsele alimentare de origine animală (RS 817.022.108), aceste carcase și această carne de porc domestic pentru îngrășare și sacrificare, precum și preparatele din carne, produsele din carne și produsele derivate transformate din carne care rezultă poartă o ștampilă specială de salubritate în conformitate cu modelul definit la ultimul alineat din anexa 9 la Ordonanța DFE din 23 noiembrie 2005 privind igiena în timpul sacrificării animalelor (OHyAb; RS 817.190.1). Aceste produse nu pot face obiectul schimburilor comerciale cu statele membre ale Uniunii Europene în conformitate cu dispozițiile articolului 9a din Ordonanța DFI privind produsele alimentare de origine animală (RS 817.022.108).” |
| --- | --- | --- |

1.

Punctul 6 din secțiunea „Condiții speciale” a capitolului I din apendicele 6 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:

„6.

Autoritățile competente ale Elveției pot obține o derogare în ceea ce privește examenul de detectare a prezenței Trichinella în carcasele și carnea provenind de la porcii domestici pentru îngrășare și sacrificare din abatoarele cu capacitate redusă.

Prezenta dispoziție se aplică până la 31 decembrie 2014.

În aplicarea dispozițiilor articolului 8 alineatul (3) din Ordonanța DFE din 23 noiembrie 2005 privind igiena în timpul sacrificării animalelor (OHyAb; RS 817.190.1) și ale articolului 9 alineatul (8) din Ordonanța DFI din 23 noiembrie 2005 privind produsele alimentare de origine animală (RS 817.022.108), aceste carcase și această carne de porc domestic pentru îngrășare și sacrificare, precum și preparatele din carne, produsele din carne și produsele derivate transformate din carne care rezultă poartă o ștampilă specială de salubritate în conformitate cu modelul definit la ultimul alineat din anexa 9 la Ordonanța DFE din 23 noiembrie 2005 privind igiena în timpul sacrificării animalelor (OHyAb; RS 817.190.1). Aceste produse nu pot face obiectul schimburilor comerciale cu statele membre ale Uniunii Europene în conformitate cu dispozițiile articolului 9a din Ordonanța DFI privind produsele alimentare de origine animală (RS 817.022.108).”

| 2. | Punctul 11 din secțiunea „Condiții speciale” a capitolului I din apendicele 6 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:






  „11. | 1. | Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din produsele alimentare (JO L 37, 13.2.1993, p. 1). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Punctul 11 din secțiunea „Condiții speciale” a capitolului I din apendicele 6 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:

„11.

1.

Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din produsele alimentare (JO L 37, 13.2.1993, p. 1).

| 2. | Directiva 95/45/CE a Comisiei din 26 iulie 1995 de stabilire a unor criterii de puritate specifice pentru coloranții autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare (JO L 226, 22.9.1995, p. 1). |
| --- | --- |

2.

Directiva 95/45/CE a Comisiei din 26 iulie 1995 de stabilire a unor criterii de puritate specifice pentru coloranții autorizați pentru utilizarea în produsele alimentare (JO L 226, 22.9.1995, p. 1).

| 3. | Regulamentul (CE) nr. 2232/96 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 octombrie 1996 de stabilire a unei proceduri comunitare pentru substanțele aromatizante utilizate sau destinate utilizării în sau pe produsele alimentare (JO L 299, 23.11.1996, p. 1). |
| --- | --- |

3.

Regulamentul (CE) nr. 2232/96 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 octombrie 1996 de stabilire a unei proceduri comunitare pentru substanțele aromatizante utilizate sau destinate utilizării în sau pe produsele alimentare (JO L 299, 23.11.1996, p. 1).

| 4. | Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor β-agoniste în creșterea animalelor și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3). |
| --- | --- |

4.

Directiva 96/22/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind interzicerea utilizării anumitor substanțe cu efect hormonal sau tireostatic și a substanțelor β-agoniste în creșterea animalelor și de abrogare a Directivelor 81/602/CEE, 88/146/CEE și 88/299/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 3).

| 5. | Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10). |
| --- | --- |

5.

Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (JO L 125, 23.5.1996, p. 10).

| 6. | Directiva 1999/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind produsele și ingredientele alimentare tratate cu radiații ionizante (JO L 66, 13.3.1999, p. 16). |
| --- | --- |

6.

Directiva 1999/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind produsele și ingredientele alimentare tratate cu radiații ionizante (JO L 66, 13.3.1999, p. 16).

| 7. | Directiva 1999/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 de stabilire a unei liste comunitare cu produsele și ingredientele alimentare tratate cu radiații ionizante (JO L 66, 13.3.1999, p. 24). |
| --- | --- |

7.

Directiva 1999/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 februarie 1999 de stabilire a unei liste comunitare cu produsele și ingredientele alimentare tratate cu radiații ionizante (JO L 66, 13.3.1999, p. 24).

| 8. | Decizia 1999/217/CE a Comisiei din 23 februarie 1999 de adoptare a unui registru al substanțelor aromatizante folosite în sau pe produsele alimentare, stabilit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2232/96 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 84, 27.3.1999, p. 1). |
| --- | --- |

8.

Decizia 1999/217/CE a Comisiei din 23 februarie 1999 de adoptare a unui registru al substanțelor aromatizante folosite în sau pe produsele alimentare, stabilit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2232/96 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 84, 27.3.1999, p. 1).

| 9. | Decizia 2002/840/CE a Comisiei din 23 octombrie 2002 privind adoptarea listei unităților din țări terțe, autorizate pentru iradierea produselor alimentare (JO L 287, 25.10.2002, p. 40). |
| --- | --- |

9.

Decizia 2002/840/CE a Comisiei din 23 octombrie 2002 privind adoptarea listei unităților din țări terțe, autorizate pentru iradierea produselor alimentare (JO L 287, 25.10.2002, p. 40).

| 10. | Regulamentul (CE) nr. 2065/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 noiembrie 2003 privind aromele de fum utilizate sau destinate utilizării în sau pe produsele alimentare (JO L 309, 26.11.2003, p. 1). |
| --- | --- |

10.

Regulamentul (CE) nr. 2065/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 noiembrie 2003 privind aromele de fum utilizate sau destinate utilizării în sau pe produsele alimentare (JO L 309, 26.11.2003, p. 1).

| 11. | Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5). |
| --- | --- |

11.

Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).

| 12. | Regulamentul (CE) nr. 884/2007 al Comisiei din 26 iulie 2007 privind măsurile de urgență pentru suspendarea utilizării colorantului alimentar E 128 Roșu 2G (JO L 195, 27.7.2007, p. 8). |
| --- | --- |

12.

Regulamentul (CE) nr. 884/2007 al Comisiei din 26 iulie 2007 privind măsurile de urgență pentru suspendarea utilizării colorantului alimentar E 128 Roșu 2G (JO L 195, 27.7.2007, p. 8).

| 13. | Regulamentul (CE) nr. 1332/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind enzimele alimentare și de modificare a Directivei 83/417/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului, a Directivei 2000/13/CE, a Directivei 2001/112/CE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 258/97 (JO L 354, 31.12.2008, p. 7). |
| --- | --- |

13.

Regulamentul (CE) nr. 1332/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind enzimele alimentare și de modificare a Directivei 83/417/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului, a Directivei 2000/13/CE, a Directivei 2001/112/CE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 258/97 (JO L 354, 31.12.2008, p. 7).

| 14. | Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (JO L 354, 31.12.2008, p. 16). |
| --- | --- |

14.

Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (JO L 354, 31.12.2008, p. 16).

| 15. | Regulamentul (CE) nr. 1334/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aromele și anumite ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 2232/96 și (CE) nr. 110/2008 și a Directivei 2000/13/CE (JO L 354, 31.12.2008, p. 34). |
| --- | --- |

15.

Regulamentul (CE) nr. 1334/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aromele și anumite ingrediente alimentare cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1601/91 al Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 2232/96 și (CE) nr. 110/2008 și a Directivei 2000/13/CE (JO L 354, 31.12.2008, p. 34).

| 16. | Directiva 2009/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind solvenții de extracție utilizați la fabricarea produselor alimentare și a ingredientelor alimentare (JO L 141, 6.6.2009, p. 3). |
| --- | --- |

16.

Directiva 2009/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind solvenții de extracție utilizați la fabricarea produselor alimentare și a ingredientelor alimentare (JO L 141, 6.6.2009, p. 3).

| 17. | Directiva 2008/60/CE a Comisiei din 17 iunie 2008 de stabilire a criteriilor specifice de puritate privind îndulcitorii autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (JO L 158, 18.6.2008, p. 17). |
| --- | --- |

17.

Directiva 2008/60/CE a Comisiei din 17 iunie 2008 de stabilire a criteriilor specifice de puritate privind îndulcitorii autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (JO L 158, 18.6.2008, p. 17).

| 18. | Directiva 2008/84/CE a Comisiei din 27 august 2008 de stabilire a unor criterii specifice de puritate pentru aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 253, 20.9.2008, p. 1). |
| --- | --- |

18.

Directiva 2008/84/CE a Comisiei din 27 august 2008 de stabilire a unor criterii specifice de puritate pentru aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 253, 20.9.2008, p. 1).

| 19. | Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11).” |
| --- | --- |

19.

Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11).”

---

ANEXA V

Capitolul V din apendicele 10 la anexa 11 la acordul agricol se modifică după cum urmează:

| 1. | Punctele 3, 6, 7, 8, 9 și 14 din partea 1.A se elimină. |
| --- | --- |

1.

Punctele 3, 6, 7, 8, 9 și 14 din partea 1.A se elimină.

| 2. | La partea 1.A se adaugă următoarele puncte:






  „31. | Directiva 2008/60/CE a Comisiei din 17 iunie 2008 de stabilire a criteriilor specifice de puritate privind îndulcitorii autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (JO L 158, 18.6.2008, p. 17). |
| --- | --- | --- |

2.

La partea 1.A se adaugă următoarele puncte:

„31.

Directiva 2008/60/CE a Comisiei din 17 iunie 2008 de stabilire a criteriilor specifice de puritate privind îndulcitorii autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (JO L 158, 18.6.2008, p. 17).

| 32. | Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (JO L 354, 31.12.2008, p. 16). |
| --- | --- |

32.

Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (JO L 354, 31.12.2008, p. 16).

| 33. | Directiva 2008/84/CE a Comisiei din 27 august 2008 de stabilire a unor criterii specifice de puritate pentru aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 253, 20.9.2008, p. 1).” |
| --- | --- |

33.

Directiva 2008/84/CE a Comisiei din 27 august 2008 de stabilire a unor criterii specifice de puritate pentru aditivii alimentari, alții decât coloranții și îndulcitorii (JO L 253, 20.9.2008, p. 1).”

---

ANEXA VI

Apendicele 11 la anexa 11 la acordul agricol se înlocuiește cu următorul text:

„Apendicele 11

Puncte de contact

| 1. | Pentru Uniunea Europeană:





  Directorul |
| --- | --- |
| Sănătatea și bunăstarea animalelor |
| Direcția Generală Sănătate și Consumatori |
| Comisia Europeană, B-1049 Bruxelles |

1.

Directorul

Sănătatea și bunăstarea animalelor

Direcția Generală Sănătate și Consumatori

Comisia Europeană, B-1049 Bruxelles

| 2. | Pentru Elveția:





  Directorul |
| --- | --- |
| Office Vétérinaire Fédéral |
| CH-3003 Berna |

2.

Directorul

Office Vétérinaire Fédéral

CH-3003 Berna

Alt contact important:

| Șeful de divizie |
| --- |
| Office Fédéral de la Santé Publique |
| Division sécurité alimentaire |
| CH-3003 Berna”. |

Șeful de divizie

Office Fédéral de la Santé Publique

Division sécurité alimentaire

CH-3003 Berna”.

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 22.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 338/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 338/60

---

DECIZIA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

NR. 291/10/COL

din 7 iulie 2010

privind recunoașterea zonelor autorizate din Norvegia în ceea ce privește Bonamia ostreae și Marteilia refringens

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 109 și Protocolul 1 la acord,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, în special articolul 5 alineatul (2) litera (d) și Protocolul 1 la acesta,

având în vedere actul menționat în anexa I capitolul I punctul 4.1.5a din Acordul privind SEE, Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (1), astfel cum a fost adaptat prin Protocolul 1 la Acordul privind SEE, în special articolul 53 din actul respectiv,

întrucât:

Prin Decizia sa nr. 225/04/COL din 9 septembrie 2004, Autoritatea AELS de Supraveghere a recunoscut întreaga linie de coastă a Norvegiei ca zonă autorizată în ceea ce privește Bonamia ostreae și Marteilia refringens.

Norvegia a informat Autoritatea AELS de Supraveghere, printr-un e-mail trimis la 3 iunie 2009, că în districtul Aust-Agder, situat în sudul Norvegiei, a fost detectată o infectare cu Bonamia ostreae a stridiilor sălbatice și că s-au instituit o zonă de control și o zonă de supraveghere în jurul regiunii afectate.

Prin scrisoarea din 23 aprilie 2010 (document nr. 554681), Norvegia a confirmat Autorității AELS de Supraveghere faptul că nu se putea exclude prezența Bonamia ostreae în cazul stridiilor sălbatice din districtul Aust-Agder, situat în sudul Norvegiei, și, prin urmare, nicio dovadă concludentă nu putea justifica ridicarea unei zone de control și de supraveghere în jurul zonei respective.

În temeiul articolului 53 alineatul (3) din Directiva 2006/88/CE, în cazul în care ancheta epizootică confirmă că există o probabilitate mare ca infecția să se fi produs, se retrage statutul „indemn de boală” al statului membru, al zonei sau al compartimentului, în conformitate cu procedura în temeiul căreia fusese declarat acest statut. Potrivit rezultatelor investigației epidemiologice pe care a efectuat-o Norvegia și potrivit concluziilor rezultate în urma discuțiilor care au avut loc între Institutul veterinar național din Norvegia și Laboratorul comunitar de referință, Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că sunt îndeplinite condițiile pentru retragerea statutului „indemn de boală” acordat zonei afectate din districtul Aust-Agder, situate în sudul Norvegiei.

Prin urmare, Decizia nr. 225/04/COL ar trebui abrogată.

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului veterinar al AELS care asistă Autoritatea AELS de Supraveghere,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Lista cu zonele autorizate în ceea ce privește Bonamia ostreae și Marteilia refringens pentru Norvegia figurează în anexă.

Articolul 2

Prin prezenta se abrogă Decizia nr. 225/04/COL.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 7 iulie 2010.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Norvegiei.

Articolul 5

Numai textul în limba engleză al deciziei este autentic.

Adoptată la Bruxelles, 7 iulie 2010.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Per SANDERUD

Președinte

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Membru al Colegiului

---

(1)  JO L 328, 24.11.2006, p. 14, precum și în Suplimentul SEE nr. 32, 17.6.2010, p. 1. Această directivă nu a fost publicată încă în limba norvegiană.

1

---

ANEXĂ

| 1. | Întreaga linie de coastă a Norvegiei reprezintă o zonă autorizată în ceea ce privește Marteilia refringens. |
| --- | --- |

1.

Întreaga linie de coastă a Norvegiei reprezintă o zonă autorizată în ceea ce privește Marteilia refringens.

| 2. | Întreaga linie de coastă a Norvegiei reprezintă o zonă autorizată în ceea ce privește Bonamia ostreae, cu excepția:






  — | districtului Aust-Agder, situat în sudul Norvegiei. |
| --- | --- | --- |

2.

Întreaga linie de coastă a Norvegiei reprezintă o zonă autorizată în ceea ce privește Bonamia ostreae, cu excepția:

—

districtului Aust-Agder, situat în sudul Norvegiei.

---