# Europeiska unionens L 338/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.338.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 338 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången22 december 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.338.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 338

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången22 december 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1239/2010 av den 20 december 2010 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2010 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna | 1 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1240/2010 av den 20 december 2010 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2010 av storleken på avgiften till pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen | 7 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2010 av den 20 december 2010 om ändring av förordning (EG) nr 452/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bl.a. Folkrepubliken Kina | 8 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1242/2010 av den 20 december 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 10 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1243/2010 av den 20 december 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina tillverkade av Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. | 22 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1244/2010 av den 9 december 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1245/2010 av den 21 december 2010 om öppnande av unionstullkvoter för 2011 för får, getter, fårkött och getkött | 37 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1246/2010 av den 21 december 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 40 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1247/2010 av den 21 december 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11 | 42 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2010/92/EU av den 21 december 2010 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa bromukonazol som verksamt ämne (
  2
  ) | 44 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/795/EU |
| | * | Rådets beslut av den 14 december 2010 om ändring av rådets arbetsordning | 47 |
| | | 2010/796/Gusp |
| | * | Beslut Eupol Copps/1/2010 av Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 21 december 2010 om förlängning av mandatet för chefen för Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps) | 49 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2010/797/EU |
| | * | Beslut nr 1/2010 av den gemensamma veterinärkommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter av den 1 december 2010 beträffande ändring av tilläggen 1, 2, 5, 6, 10 och 11 till bilaga 11 till avtalet | 50 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 1239/2010 av den 20 december 2010 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2010 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna

1

*

Rådets förordning (EU) nr 1240/2010 av den 20 december 2010 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2010 av storleken på avgiften till pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen

7

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2010 av den 20 december 2010 om ändring av förordning (EG) nr 452/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bl.a. Folkrepubliken Kina

8

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1242/2010 av den 20 december 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

10

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1243/2010 av den 20 december 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina tillverkade av Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd.

22

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1244/2010 av den 9 december 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (
  1
  )

1

35

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1245/2010 av den 21 december 2010 om öppnande av unionstullkvoter för 2011 för får, getter, fårkött och getkött

37

Kommissionens förordning (EU) nr 1246/2010 av den 21 december 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

40

Kommissionens förordning (EU) nr 1247/2010 av den 21 december 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

42

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2010/92/EU av den 21 december 2010 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa bromukonazol som verksamt ämne (
  2
  )

2

44

BESLUT

2010/795/EU

*

Rådets beslut av den 14 december 2010 om ändring av rådets arbetsordning

47

2010/796/Gusp

*

Beslut Eupol Copps/1/2010 av Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 21 december 2010 om förlängning av mandatet för chefen för Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps)

49

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

2010/797/EU

*

Beslut nr 1/2010 av den gemensamma veterinärkommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter av den 1 december 2010 beträffande ändring av tilläggen 1, 2, 5, 6, 10 och 11 till bilaga 11 till avtalet

50

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 291/10/KOL av den 7 juli 2010 angående fastställande av godkända zoner i Norge med avseende på Bonamia ostreae och Marteilia refringens | 60 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 291/10/KOL av den 7 juli 2010 angående fastställande av godkända zoner i Norge med avseende på Bonamia ostreae och Marteilia refringens

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES och Schweiz |
| | (2)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES och Schweiz

1

(2)   Text av betydelse för EES

2

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1239/2010

av den 20 december 2010

om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2010 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier, särskilt artikel 12,

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, fastställda genom förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (1), särskilt artiklarna 63, 64, 65 och 82 i och bilagorna VII, XI och XIII till tjänsteföreskrifterna samt artiklarna 20.1, 64, 92 och 132 i anställningsvillkoren,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl:

I syfte att se till att köpkraften för unionens tjänstemän och övriga anställda utvecklas parallellt med köpkraften för tjänstemän i medlemsstaternas statsförvaltningar bör lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen anpassas inom ramen för 2010 års översyn.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Datumet ”1 juli 2009” i artikel 63 andra stycket i tjänsteföreskrifterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 ersättas med datumet ”1 juli 2010”.

Artikel 2

Den för beräkningen av lönerna och pensionerna tillämpliga tabellen över grundmånadslönerna i artikel 66 i tjänsteföreskrifterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 ersättas med följande:

| 1.7.2010 | LÖNEKLASS |
| --- | --- |
| LÖNEGRAD | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 |

1.7.2010

LÖNEKLASS

LÖNEGRAD

1

2

3

4

5

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

Artikel 3

De i kraft av artikel 64 i tjänsteföreskrifterna på löner för tjänstemän och övriga anställda tillämpliga korrigeringskoefficienterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara de som anges i kolumn 2 i tabellen nedan.

De i kraft av artikel 17.3 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna på överföringar för tjänstemän och övriga anställda tillämpliga korrigeringskoefficienterna ska med verkan från och med den 1 januari 2011 vara de som anges i kolumn 3 i tabellen nedan.

De i kraft av artikel 20.1 i bilaga XIII till tjänsteföreskrifterna på pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara de som anges i kolumn 4 i tabellen nedan.

De i kraft av artikel 64 i tjänsteföreskrifterna på löner för tjänstemän och övriga anställda tillämpliga korrigeringskoefficienterna ska med verkan från och med den 16 maj 2010 vara de som anges i kolumn 5 i tabellen nedan. Den årliga anpassningen ska få verkan den 16 maj 2010 för de berörda anställningsorterna.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Land/ort | Ersättning
  1.7.2010 | Överföring
  1.1.2011 | Pension
  1.7.2010 | Ersättning
  16.5.2010 |
| Bulgarien | 62,7 | 59,3 | 100,0 | |
| Tjeckien | 84,2 | 77,5 | 100,0 | |
| Danmark | 134,1 | 130,5 | 130,5 | |
| Tyskland | 94,8 | 96,5 | 100,0 | |
| Bonn | 94,7 | | | |
| Karlsruhe | 92,1 | | | |
| München | 103,7 | | | |
| Estland | 75,6 | 76,6 | 100,0 | |
| Irland | 109,1 | 103,9 | 103,9 | |
| Grekland | 94,8 | 94,3 | 100,0 | |
| Spanien | 97,7 | 91,0 | 100,0 | |
| Frankrike | 116,1 | 107,6 | 107,6 | |
| Italien | 106,6 | 102,3 | 102,3 | |
| Varese | 92,3 | | | |
| Cypern | 83,7 | 86,7 | 100,0 | |
| Lettland | 74,3 | 69,4 | 100,0 | |
| Litauen | 72,5 | 68,8 | 100,0 | |
| Ungern | 79,2 | 68,6 | 100,0 | |
| Malta | 82,2 | 84,8 | 100,0 | |
| Nederländerna | 104,1 | 98,0 | 100,0 | |
| Österrike | 106,2 | 105,1 | 105,1 | |
| Polen | 77,1 | 68,1 | 100,0 | |
| Portugal | 85,0 | 85,1 | 100,0 | |
| Rumänien | | 59,1 | 100,0 | 69,5 |
| Slovenien | 89,6 | 84,4 | 100,0 | |
| Slovakien | 80,0 | 75,4 | 100,0 | |
| Finland | 119,4 | 112,4 | 112,4 | |
| Sverige | 118,6 | 112,6 | 112,6 | |
| Förenade kungariket | | 108,4 | 108,4 | 134,4 |
| Culham | 104,5 | | | |

1

2

3

4

5

Land/ort

Ersättning

1.7.2010

Överföring

1.1.2011

Pension

1.7.2010

Ersättning

16.5.2010

Bulgarien

62,7

59,3

100,0

Tjeckien

84,2

77,5

100,0

Danmark

134,1

130,5

130,5

Tyskland

94,8

96,5

100,0

Bonn

94,7

Karlsruhe

92,1

München

103,7

Estland

75,6

76,6

100,0

Irland

109,1

103,9

103,9

Grekland

94,8

94,3

100,0

Spanien

97,7

91,0

100,0

Frankrike

116,1

107,6

107,6

Italien

106,6

102,3

102,3

Varese

92,3

Cypern

83,7

86,7

100,0

Lettland

74,3

69,4

100,0

Litauen

72,5

68,8

100,0

Ungern

79,2

68,6

100,0

Malta

82,2

84,8

100,0

Nederländerna

104,1

98,0

100,0

Österrike

106,2

105,1

105,1

Polen

77,1

68,1

100,0

Portugal

85,0

85,1

100,0

Rumänien

59,1

100,0

69,5

Slovenien

89,6

84,4

100,0

Slovakien

80,0

75,4

100,0

Finland

119,4

112,4

112,4

Sverige

118,6

112,6

112,6

Förenade kungariket

108,4

108,4

134,4

Culham

104,5

Artikel 4

Beloppen för föräldraledighetsersättning enligt artikel 42a andra och tredje styckena i tjänsteföreskrifterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 911,73 EUR respektive – för ensamstående föräldrar – 1 215,63 EUR.

Artikel 5

Grundbeloppet för hushållstillägg enligt artikel 1.1 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 170,52 EUR.

Beloppet för tillägg för underhållsberättigat barn enligt artikel 2.1 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 372,61 EUR.

Utbildningstillägget enligt artikel 3.1 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 252,81 EUR.

Utbildningstillägget enligt artikel 3.2 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 91,02 EUR.

Minimibeloppet för utlandstillägg enligt artikel 69 i tjänsteföreskrifterna och artikel 4.1 andra stycket i bilaga VII till dessa ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 505,39 EUR.

Minimibeloppet för utlandstillägg enligt artikel 134 i anställningsvillkoren ska med verkan från och med 1 juli 2010 vara 363,31 EUR.

Artikel 6

Kilometerersättningen enligt artikel 8.2 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna ska med verkan från och med den 1 januari 2011 vara följande:

| 0 EUR per km för | 0 till 200 km |
| --- | --- |
| 0,3790 EUR per km för | 201 till 1 000 km |
| 0,6316 EUR per km för | 1 001 till 2 000 km |
| 0,3790 EUR per km för | 2 001 till 3 000 km |
| 0,1262 EUR per km för | 3 001 till 4 000 km |
| 0,0609 EUR per km för | 4 001 till 10 000 km |
| 0 EUR per km över | 10 000 km. |

0 EUR per km för

0 till 200 km

0,3790 EUR per km för

201 till 1 000 km

0,6316 EUR per km för

1 001 till 2 000 km

0,3790 EUR per km för

2 001 till 3 000 km

0,1262 EUR per km för

3 001 till 4 000 km

0,0609 EUR per km för

4 001 till 10 000 km

0 EUR per km över

10 000 km.

Till kilometerersättningen ska läggas ett schablontillägg på

| — | 189,48 EUR om tågsträckan mellan anställningsorten och ursprungsorten är mellan 725 km och 1 450 km, |
| --- | --- |

—

189,48 EUR om tågsträckan mellan anställningsorten och ursprungsorten är mellan 725 km och 1 450 km,

| — | 378,93 EUR om tågsträckan mellan anställningsorten och ursprungsorten är längre än 1 450 km. |
| --- | --- |

—

378,93 EUR om tågsträckan mellan anställningsorten och ursprungsorten är längre än 1 450 km.

Artikel 7

Dagtraktamentet enligt artikel 10.1 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara

| — | 39,17 EUR för en tjänsteman som har rätt till hushållstillägg, och |
| --- | --- |

—

39,17 EUR för en tjänsteman som har rätt till hushållstillägg, och

| — | 31,58 EUR för en tjänsteman som inte har rätt till hushållstillägg. |
| --- | --- |

—

31,58 EUR för en tjänsteman som inte har rätt till hushållstillägg.

Artikel 8

Minimibeloppet för bosättningsbidrag enligt artikel 24.3 i anställningsvillkoren ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara

| — | 1 114,99 EUR för en anställd som har rätt till hushållstillägg, och |
| --- | --- |

—

1 114,99 EUR för en anställd som har rätt till hushållstillägg, och

| — | 662,97 EUR för en anställd som inte har rätt till hushållstillägg. |
| --- | --- |

—

662,97 EUR för en anställd som inte har rätt till hushållstillägg.

Artikel 9

Den undre och den övre gränsen för arbetslöshetsersättning enligt artikel 28a.3 andra stycket i anställningsvillkoren ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 1 337,19 EUR respektive 2 674,39 EUR.

Schablonavdraget som avses i artikel 28a.7 i anställningsvillkoren ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 1 215,63 EUR.

Artikel 10

Med verkan från och med den 1 juli 2010 ska tabellen över de månatliga grundlönerna i artikel 93 i anställningsvillkoren för övriga anställda ersättas med följande tabell:

| TJÄNSTEGRUPP | 1.7.2010 | LÖNEKLASS |
| --- | --- | --- |
| LÖNEGRAD | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 832,42 | 5 953,71 | 6 077,52 | 6 203,91 | 6 332,92 | 6 464,62 | 6 599,06 |
| | 17 | 5 154,85 | 5 262,04 | 5 371,47 | 5 483,18 | 5 597,20 | 5 713,60 | 5 832,42 |
| | 16 | 4 555,99 | 4 650,73 | 4 747,45 | 4 846,17 | 4 946,95 | 5 049,83 | 5 154,85 |
| | 15 | 4 026,70 | 4 110,44 | 4 195,92 | 4 283,18 | 4 372,25 | 4 463,17 | 4 555,99 |
| | 14 | 3 558,90 | 3 632,91 | 3 708,46 | 3 785,58 | 3 864,31 | 3 944,67 | 4 026,70 |
| | 13 | 3 145,45 | 3 210,86 | 3 277,63 | 3 345,80 | 3 415,37 | 3 486,40 | 3 558,90 |
| III | 12 | 4 026,63 | 4 110,36 | 4 195,84 | 4 283,09 | 4 372,15 | 4 463,07 | 4 555,88 |
| | 11 | 3 558,86 | 3 632,87 | 3 708,41 | 3 785,53 | 3 864,25 | 3 944,60 | 4 026,63 |
| | 10 | 3 145,43 | 3 210,84 | 3 277,61 | 3 345,77 | 3 415,34 | 3 486,36 | 3 558,86 |
| | 9 | 2 780,03 | 2 837,84 | 2 896,86 | 2 957,09 | 3 018,59 | 3 081,36 | 3 145,43 |
| | 8 | 2 457,08 | 2 508,17 | 2 560,33 | 2 613,57 | 2 667,92 | 2 723,40 | 2 780,03 |
| II | 7 | 2 779,98 | 2 837,80 | 2 896,82 | 2 957,07 | 3 018,58 | 3 081,36 | 3 145,45 |
| | 6 | 2 456,97 | 2 508,07 | 2 560,24 | 2 613,49 | 2 667,84 | 2 723,33 | 2 779,98 |
| | 5 | 2 171,49 | 2 216,65 | 2 262,76 | 2 309,82 | 2 357,86 | 2 406,91 | 2 456,97 |
| | 4 | 1 919,18 | 1 959,10 | 1 999,84 | 2 041,44 | 2 083,90 | 2 127,24 | 2 171,49 |
| I | 3 | 2 364,28 | 2 413,35 | 2 463,43 | 2 514,56 | 2 566,74 | 2 620,01 | 2 674,39 |
| | 2 | 2 090,12 | 2 133,50 | 2 177,78 | 2 222,98 | 2 269,11 | 2 316,21 | 2 364,28 |
| | 1 | 1 847,76 | 1 886,11 | 1 925,25 | 1 965,21 | 2 005,99 | 2 047,63 | 2 090,12 |

TJÄNSTEGRUPP

1.7.2010

LÖNEKLASS

LÖNEGRAD

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 832,42

5 953,71

6 077,52

6 203,91

6 332,92

6 464,62

6 599,06

17

5 154,85

5 262,04

5 371,47

5 483,18

5 597,20

5 713,60

5 832,42

16

4 555,99

4 650,73

4 747,45

4 846,17

4 946,95

5 049,83

5 154,85

15

4 026,70

4 110,44

4 195,92

4 283,18

4 372,25

4 463,17

4 555,99

14

3 558,90

3 632,91

3 708,46

3 785,58

3 864,31

3 944,67

4 026,70

13

3 145,45

3 210,86

3 277,63

3 345,80

3 415,37

3 486,40

3 558,90

III

12

4 026,63

4 110,36

4 195,84

4 283,09

4 372,15

4 463,07

4 555,88

11

3 558,86

3 632,87

3 708,41

3 785,53

3 864,25

3 944,60

4 026,63

10

3 145,43

3 210,84

3 277,61

3 345,77

3 415,34

3 486,36

3 558,86

9

2 780,03

2 837,84

2 896,86

2 957,09

3 018,59

3 081,36

3 145,43

8

2 457,08

2 508,17

2 560,33

2 613,57

2 667,92

2 723,40

2 780,03

II

7

2 779,98

2 837,80

2 896,82

2 957,07

3 018,58

3 081,36

3 145,45

6

2 456,97

2 508,07

2 560,24

2 613,49

2 667,84

2 723,33

2 779,98

5

2 171,49

2 216,65

2 262,76

2 309,82

2 357,86

2 406,91

2 456,97

4

1 919,18

1 959,10

1 999,84

2 041,44

2 083,90

2 127,24

2 171,49

I

3

2 364,28

2 413,35

2 463,43

2 514,56

2 566,74

2 620,01

2 674,39

2

2 090,12

2 133,50

2 177,78

2 222,98

2 269,11

2 316,21

2 364,28

1

1 847,76

1 886,11

1 925,25

1 965,21

2 005,99

2 047,63

2 090,12

Artikel 11

Minimibeloppet för bosättningsbidrag enligt artikel 94 i anställningsvillkoren ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara

| — | 838,66 EUR för en anställd som har rätt till hushållstillägg, och |
| --- | --- |

—

838,66 EUR för en anställd som har rätt till hushållstillägg, och

| — | 497,22 EUR för en anställd som inte har rätt till hushållstillägg. |
| --- | --- |

—

497,22 EUR för en anställd som inte har rätt till hushållstillägg.

Artikel 12

Den undre och den övre gränsen för arbetslöshetsersättning enligt artikel 96.3 andra stycket i anställningsvillkoren ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 1 002,90 EUR respektive 2 005,78 EUR.

Schablonavdraget som avses i artikel 96.7 i anställningsvillkoren ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 911,73 EUR.

Den undre och den övre gränsen för arbetslöshetsersättning enligt artikel 136 i anställningsvillkoren ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 882,33 EUR respektive 2 076,07 EUR.

Artikel 13

Ersättningarna för skiftarbete enligt artikel 1.1 första stycket i rådets förordning (EKSG, EEG, Euratom) nr 300/76 (2) ska med verkan från och med den 1 juli 2010 vara 382,17 EUR, 576,84 EUR, 630,69 EUR respektive 859,84 EUR.

Artikel 14

Beloppen i artikel 4 i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 260/68 (3) ska med verkan från och med den 1 juli 2010 multipliceras med en koefficient på 5,516766.

Artikel 15

Tabellen över de tillämpliga beloppen i artikel 8.2 i bilaga XIII till tjänsteföreskrifterna ska med verkan från och med den 1 juli 2010 ersättas med följande tabell:

| 1.7.2010 | LÖNEKLASS |
| --- | --- |
| LÖNEGRAD | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 | 17 630,00 | | |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 919,04 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 | | | |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 216,49 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 681,17 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 324,20 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 | | | |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 8 064,86 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 127,99 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 299,95 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 568,11 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 921,28 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 349,59 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 844,31 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 | | | |

1.7.2010

LÖNEKLASS

LÖNEGRAD

1

2

3

4

5

6

7

8

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

18 370,84

18 370,84

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

17 630,00

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 919,04

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 216,49

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 681,17

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 324,20

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7 427,52

7 739,63

8 064,86

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 127,99

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 299,95

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 568,11

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 921,28

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 349,59

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 844,31

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

Artikel 16

För tillämpningen av artikel 18.1 i bilaga XIII till tjänsteföreskrifterna ska det fasta tillägget enligt den tidigare artikel 4a i bilaga VII till de före den 1 maj 2004 gällande tjänsteföreskrifterna med verkan från och med den 1 juli 2010 vara

| — | 131,84 EUR per månad för tjänstemän i lönegrad C4 eller C5, och |
| --- | --- |

—

131,84 EUR per månad för tjänstemän i lönegrad C4 eller C5, och

| — | 202,14 EUR per månad för tjänstemän i lönegrad C1, C2 eller C3. |
| --- | --- |

—

202,14 EUR per månad för tjänstemän i lönegrad C1, C2 eller C3.

Artikel 17

Skalan för grundmånadslönerna i artikel 133 i anställningsvillkoren ska med verkan från och med den 1 juli 2010 ersättas med följande:

| Lönegrad | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grundlön för heltidstjänst | 1 680,76 | 1 958,08 | 2 122,97 | 2 301,75 | 2 495,58 | 2 705,73 | 2 933,59 |
| Lönegrad | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Grundlön för heltidstjänst | 3 180,63 | 3 448,48 | 3 738,88 | 4 053,72 | 4 395,09 | 4 765,20 | 5 166,49 |
| Lönegrad | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Grundlön för heltidstjänst | 5 601,56 | 6 073,28 | 6 584,71 | 7 139,21 | 7 740,41 | | |

Lönegrad

1

2

3

4

5

6

7

Grundlön för heltidstjänst

1 680,76

1 958,08

2 122,97

2 301,75

2 495,58

2 705,73

2 933,59

Lönegrad

8

9

10

11

12

13

14

Grundlön för heltidstjänst

3 180,63

3 448,48

3 738,88

4 053,72

4 395,09

4 765,20

5 166,49

Lönegrad

15

16

17

18

19

Grundlön för heltidstjänst

5 601,56

6 073,28

6 584,71

7 139,21

7 740,41

Artikel 18

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.

På rådets vägnar

J. SCHAUVLIEGE

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EKSG, EEG, Euratom) nr 300/76 av den 9 februari 1976 om fastställande av de grupper av tjänstemän som är berättigade till ersättning för skiftarbete samt storleken på och villkoren för denna ersättning (EGT L 38, 13.2.1976, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 260/68 av den 29 februari 1968 om villkoren för och förfarandet vid skatt till Europeiska gemenskaperna (EGT L 56, 4.3.1968, s. 8).

3

---

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/7

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1240/2010

av den 20 december 2010

om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2010 av storleken på avgiften till pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i gemenskaperna, vilka fastställs genom förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (1), särskilt artikel 83a i och bilaga XII till tjänsteföreskrifterna,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 13 i bilaga XII till tjänsteföreskrifterna lade Eurostat den 1 september 2010 fram en rapport om 2010 års försäkringstekniska bedömning av pensionssystemet med en uppdatering av de parametrar som avses i den bilagan. Av bedömningen framgår att, för att hålla pensionssystemet i försäkringsteknisk balans, bör storleken på avgiften vara 11,6 % av grundlönen. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 13 i bilaga XII till tjänsteföreskrifterna lade Eurostat den 1 september 2010 fram en rapport om 2010 års försäkringstekniska bedömning av pensionssystemet med en uppdatering av de parametrar som avses i den bilagan. Av bedömningen framgår att, för att hålla pensionssystemet i försäkringsteknisk balans, bör storleken på avgiften vara 11,6 % av grundlönen.

| (2) | För att hålla pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna i försäkringsteknisk balans bör därför storleken på avgiften till pensionssystemet anpassas, till 11,6 % av grundlönen. |
| --- | --- |

(2)

För att hålla pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna i försäkringsteknisk balans bör därför storleken på avgiften till pensionssystemet anpassas, till 11,6 % av grundlönen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med verkan från och med den 1 juli 2010 ska storleken på den avgift som avses i artikel 83.2 i tjänsteföreskrifterna vara 11,6 %.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.

På rådets vägnar

J. SCHAUVLIEGE

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

1

---

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/8

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1241/2010

av den 20 december 2010

om ändring av förordning (EG) nr 452/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bl.a. Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1515/2001 av den 23 juli 2001 om de åtgärder som gemenskapen får vidta till följd av rapporter som antagits av Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan när det gäller antidumpningsåtgärder eller antisubventionsåtgärder (1), särskilt artikel 2.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag efter att ha hört rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande bestämmelser

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning av import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Ukraina (nedan kallad den första undersökningen), infördes antidumpningsåtgärder genom rådets förordning (EG) nr 452/2007 av den 3 april 2007 (2). Den förordningen trädde i kraft den 27 april 2007. |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning av import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Ukraina (nedan kallad den första undersökningen), infördes antidumpningsåtgärder genom rådets förordning (EG) nr 452/2007 av den 3 april 2007 (2). Den förordningen trädde i kraft den 27 april 2007.

| (2) | Det erinras om att den slutgiltiga antidumpningstullen på strykbrädor tillverkade av den kinesiske exporterande tillverkaren Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd (nedan kallad Since Hardware) var 0 % medan den varierade mellan 18,1 % och 38,1 % för andra kinesiska exporterande tillverkare. Efter en interimsöversyn ökades dessa tullar till upp till 42,3 % genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 270/2010 av den 29 mars 2010 om ändring av förordning (EG) nr 452/2007 (3). |
| --- | --- |

(2)

Det erinras om att den slutgiltiga antidumpningstullen på strykbrädor tillverkade av den kinesiske exporterande tillverkaren Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd (nedan kallad Since Hardware) var 0 % medan den varierade mellan 18,1 % och 38,1 % för andra kinesiska exporterande tillverkare. Efter en interimsöversyn ökades dessa tullar till upp till 42,3 % genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 270/2010 av den 29 mars 2010 om ändring av förordning (EG) nr 452/2007 (3).

2.   Inledande av det aktuella förfarandet

| (3) | Den 2 oktober 2009 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) (nedan kallat tillkännagivande om inledande) att den inlett en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (5) (nedan kallad grundförordningen) om import till unionen av strykbrädor med ursprung i Kina, begränsad till Since Hardware. I tillkännagivandet om inledande meddelande kommissionen också att en översyn i enlighet med artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1515/2001 inletts för att möjliggöra nödvändiga ändringar av förordning (EG) nr 452/2007, mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan med rubriken Mexiko - slutliga antidumpningsåtgärder på nötkött och ris (AB-2005-6) (6). I denna rapport fastställs i punkterna 305 och 306 att en exporterande tillverkare som i en ursprunglig undersökning inte anses bidra till dumpning ska undantas från den slutgiltiga åtgärd som införs till följd av en sådan undersökning och inte kan bli föremål för administrativa undersökningar eller undersökningar av ändrade omständigheter. |
| --- | --- |

(3)

Den 2 oktober 2009 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) (nedan kallat tillkännagivande om inledande) att den inlett en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (5) (nedan kallad grundförordningen) om import till unionen av strykbrädor med ursprung i Kina, begränsad till Since Hardware. I tillkännagivandet om inledande meddelande kommissionen också att en översyn i enlighet med artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1515/2001 inletts för att möjliggöra nödvändiga ändringar av förordning (EG) nr 452/2007, mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan med rubriken Mexiko - slutliga antidumpningsåtgärder på nötkött och ris (AB-2005-6) (6). I denna rapport fastställs i punkterna 305 och 306 att en exporterande tillverkare som i en ursprunglig undersökning inte anses bidra till dumpning ska undantas från den slutgiltiga åtgärd som införs till följd av en sådan undersökning och inte kan bli föremål för administrativa undersökningar eller undersökningar av ändrade omständigheter.

3.   Uteslutande av Since Hardware från den slutgiltiga antidumpningsåtgärden som infördes genom rådets förordning (EG) nr 452/2007

| (4) | Since Hardware ska undantas från den slutgiltiga antidumpningsåtgärd som infördes genom förordning (EG) nr 452/2007 för att Since Hardware inte ska lyda under två antidumpningsförordningar samtidigt. |
| --- | --- |

(4)

Since Hardware ska undantas från den slutgiltiga antidumpningsåtgärd som infördes genom förordning (EG) nr 452/2007 för att Since Hardware inte ska lyda under två antidumpningsförordningar samtidigt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 452/2007 ska ändras på följande sätt:

I artikel 1.2, i tabellen, ska posten avseende Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd tas bort och posten ”Alla övriga företag” ska ersätts med posten ”Alla övriga företag (utom Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou - Taric-tilläggsnummer A784)”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.

På rådets vägnar

J. SCHAUVLIEGE

Ordförande

---

(1)  EGT L 201, 26.7.2001, s. 10.

1

(2)  EUT L 109, 26.4.2007, s. 12.

2

(3)  EUT L 84, 31.3.2010, s. 13.

3

(4)  EUT C 237, 2.10.2009, s. 5.

4

(5)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

5

(6)  WT/DS295/AB/R av den 29 november 2005.

6

---

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/10

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1242/2010

av den 20 december 2010

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4 och artikel 11.2 och 11.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag efter att ha hört rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1312/98 av den 24 juni 1998 (2) införde rådet, efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), slutgiltiga antidumpningstullar (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien. Tullsatsen var 53 % för en indisk exporterande tillverkare och 82 % för all annan import med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1312/98 av den 24 juni 1998 (2) införde rådet, efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), slutgiltiga antidumpningstullar (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien. Tullsatsen var 53 % för en indisk exporterande tillverkare och 82 % för all annan import med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet).

| (2) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång) bibehöll rådet åtgärderna genom förordning (EG) nr 1736/2004 av den 4 oktober 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Republiken Indien (3). |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång) bibehöll rådet åtgärderna genom förordning (EG) nr 1736/2004 av den 4 oktober 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Republiken Indien (3).

2.   Begäran om översyn

| (3) | En begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen lämnades den 4 maj 2009 av Eurocord (Liaison Committee of the EU Twine, Cordage and Netting Industries, nedan kallad sökanden) som företräder unionstillverkare som står för en stor andel, i detta fall över 50 %, av unionens tillverkning av rep av syntetfibrer. |
| --- | --- |

(3)

En begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen lämnades den 4 maj 2009 av Eurocord (Liaison Committee of the EU Twine, Cordage and Netting Industries, nedan kallad sökanden) som företräder unionstillverkare som står för en stor andel, i detta fall över 50 %, av unionens tillverkning av rep av syntetfibrer.

| (4) | Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (5) | Efter samråd med rådgivande kommittén fann kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 7 oktober 2009 i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (4) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Efter samråd med rådgivande kommittén fann kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 7 oktober 2009 i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (4) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

3.   Undersökning

3.1   Undersökningsperiod

| (6) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2008–30 september 2009 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från den 1 januari 2006 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(6)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2008–30 september 2009 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från den 1 januari 2006 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

3.2   Parter som berörs av undersökningen

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt de kända unionstillverkarna, exportörer och exporterande tillverkare i det berörda landet, företrädare för det berörda landet, importörer samt en intresseorganisation för användare som man visste var berörda om att översynen vid giltighetstidens utgång hade inletts. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt de kända unionstillverkarna, exportörer och exporterande tillverkare i det berörda landet, företrädare för det berörda landet, importörer samt en intresseorganisation för användare som man visste var berörda om att översynen vid giltighetstidens utgång hade inletts.

| (8) | De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som fastställts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(8)

De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som fastställts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

4.   Stickprovsförfarande

| (9) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal unionstillverkare och exporterande tillverkare i Indien, ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka om ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal unionstillverkare och exporterande tillverkare i Indien, ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka om ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärs i tillkännagivandet om inledande.

| (10) | Sammanlagt fem indiska tillverkare, varav två inom samma grupp av företag, gav sig till känna och lämnade den nödvändiga informationen i tid och sade sig vilja ingå i stickprovet. Fyra av dessa fem företag tillverkare och exporterade den berörda produkten till unionsmarknaden under översynsperioden. Det femte företaget exporterade inte den berörda produkten till unionsmarknaden under översynsperioden. Samtliga fem företag betraktades som samarbetsvilliga företag och beaktades för stickprovsförfarandet. Indiens samarbetsgrad, dvs. exporten till unionen från de indiska samarbetsvilliga företagen uttryckt som andel av den totala indiska exporten till unionen, kunde inte beräknas eftersom den totala export till unionen under översynsperioden som de fem företagen uppgav var avsevärt högre än den volym som Eurostat registrerat för all export från Indien, av de anledningar som anges i skälen 21–23. |
| --- | --- |

(10)

Sammanlagt fem indiska tillverkare, varav två inom samma grupp av företag, gav sig till känna och lämnade den nödvändiga informationen i tid och sade sig vilja ingå i stickprovet. Fyra av dessa fem företag tillverkare och exporterade den berörda produkten till unionsmarknaden under översynsperioden. Det femte företaget exporterade inte den berörda produkten till unionsmarknaden under översynsperioden. Samtliga fem företag betraktades som samarbetsvilliga företag och beaktades för stickprovsförfarandet. Indiens samarbetsgrad, dvs. exporten till unionen från de indiska samarbetsvilliga företagen uttryckt som andel av den totala indiska exporten till unionen, kunde inte beräknas eftersom den totala export till unionen under översynsperioden som de fem företagen uppgav var avsevärt högre än den volym som Eurostat registrerat för all export från Indien, av de anledningar som anges i skälen 21–23.

| (11) | Stickprovet valdes efter överenskommelse med de indiska myndigheterna och omfattade de fyra företag som rapporterade exportförsäljning till unionen. Två av de fyra företagen i stickprovet var varandra närstående. Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen var bara en exporterande tillverkare samarbetsvillig, och den omfattas för närvarande av en individuell antidumpningstull. Det erinras vidare om att inga av de indiska exporterande tillverkarna var samarbetsvilliga i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, varför slutsatserna i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundades på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(11)

Stickprovet valdes efter överenskommelse med de indiska myndigheterna och omfattade de fyra företag som rapporterade exportförsäljning till unionen. Två av de fyra företagen i stickprovet var varandra närstående. Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen var bara en exporterande tillverkare samarbetsvillig, och den omfattas för närvarande av en individuell antidumpningstull. Det erinras vidare om att inga av de indiska exporterande tillverkarna var samarbetsvilliga i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, varför slutsatserna i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundades på tillgängliga uppgifter.

| (12) | Arton unionstillverkare (de femton klagandena och tre ytterligare tillverkare, som tillsammans står för 78 % av unionens totala tillverkning) lämnade de begärda uppgifterna och bad att få ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut fem unionstillverkare som representerade ca. 40 % av unionsindustrin enligt definitionen i skäl 40 och omkring hälften av försäljningen från samtliga samarbetsvilliga unionstillverkare till icke-närstående kunder i unionen. Urvalet baserades på den största representativa försäljningsvolym och geografiska täckning av tillverkare i unionen som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. En av de fem valda unionstillverkarna inledde sin verksamhet under skadeundersökningsperioden, varför dess uppgifter inte användes vid bedömningen av skadeindikatorernas utveckling för att analysen inte skulle förvanskas. Uppgifterna för de andra fyra unionstillverkarna i stickprovet som användes för bedömningen av den utvecklingen var dock representativa. |
| --- | --- |

(12)

Arton unionstillverkare (de femton klagandena och tre ytterligare tillverkare, som tillsammans står för 78 % av unionens totala tillverkning) lämnade de begärda uppgifterna och bad att få ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut fem unionstillverkare som representerade ca. 40 % av unionsindustrin enligt definitionen i skäl 40 och omkring hälften av försäljningen från samtliga samarbetsvilliga unionstillverkare till icke-närstående kunder i unionen. Urvalet baserades på den största representativa försäljningsvolym och geografiska täckning av tillverkare i unionen som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. En av de fem valda unionstillverkarna inledde sin verksamhet under skadeundersökningsperioden, varför dess uppgifter inte användes vid bedömningen av skadeindikatorernas utveckling för att analysen inte skulle förvanskas. Uppgifterna för de andra fyra unionstillverkarna i stickprovet som användes för bedömningen av den utvecklingen var dock representativa.

| (13) | Kommissionen sände frågeformulär till de fem valda unionstillverkarna samt till de fyra valda indiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen sände frågeformulär till de fem valda unionstillverkarna samt till de fyra valda indiska exporterande tillverkarna.

| (14) | Svar på frågeformulären mottogs från alla unionstillverkarna i stickprovet. Av de fyra indiska exporterande tillverkarna i stickprovet slutade en att samarbeta, medan de andra tre (varav två var varandra närstående) svarade på frågeformuläret inom angiven tid. Därför utgjordes det slutliga stickprovet av indiska exporterande tillverkare av de tre indiska företag som svarade på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(14)

Svar på frågeformulären mottogs från alla unionstillverkarna i stickprovet. Av de fyra indiska exporterande tillverkarna i stickprovet slutade en att samarbeta, medan de andra tre (varav två var varandra närstående) svarade på frågeformuläret inom angiven tid. Därför utgjordes det slutliga stickprovet av indiska exporterande tillverkare av de tre indiska företag som svarade på frågeformuläret.

5.   Kontroll av de uppgifter som inkommit

| (15) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att fastställa fortsatt, eller sannolikheten för återkommande, dumpning och skada och för analysen av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag: |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att fastställa fortsatt, eller sannolikheten för återkommande, dumpning och skada och för analysen av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

5.1   Exporterande tillverkare i Indien

| — | Axiom Imex International Ltd., Boisar, |
| --- | --- |

—

Axiom Imex International Ltd., Boisar,

| — | Tufropes Private Limited, Silvassa, |
| --- | --- |

—

Tufropes Private Limited, Silvassa,

| — | India Nets, Indore; |
| --- | --- |

—

India Nets, Indore;

5.2.   Unionstillverkare

| — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal), |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),

| — | Eurorope SA (Grekland), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Grekland),

| — | Lanex A.S. (Tjeckien), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Tjeckien),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugal), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Österrike). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Österrike).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (16) | Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och beskrivs som följer: surrningsgarn, tågvirke, även flätade och impregnerade, överdragna eller belagda med gummi eller plast av polyeten eller polypropen eller försedda med hölje av gummi eller plast av polyeten eller polypropen, annat än skördegarn, med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m), samt av andra syntetfibrer av nylon eller andra polyamider eller av polyester med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m). Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19. Den berörda produkten har ett stort antal marina och industriella användningsområden, särskilt inom sjöfart (framför allt vid förtöjning) och fiskeindustri. |
| --- | --- |

(16)

Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och beskrivs som följer: surrningsgarn, tågvirke, även flätade och impregnerade, överdragna eller belagda med gummi eller plast av polyeten eller polypropen eller försedda med hölje av gummi eller plast av polyeten eller polypropen, annat än skördegarn, med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m), samt av andra syntetfibrer av nylon eller andra polyamider eller av polyester med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m). Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19. Den berörda produkten har ett stort antal marina och industriella användningsområden, särskilt inom sjöfart (framför allt vid förtöjning) och fiskeindustri.

| (17) | En berörd part hävdade att sådana förtöjningsrep som avses ovan inte kan betraktas som ingående i definitionen av den berörda produkten, eftersom de på grund av de splitsar som fogats till repen i stället borde deklareras som ”varor av tågvirke” enligt ett annat KN-nummer (se även skäl 23). Det bör dock framhållas att hänvisningen till förtöjningsrep endast görs i samband med den berörda produktens olika tillämpningar, medan själva produkten definieras som rep av syntetfibrer enligt skäl 16. |
| --- | --- |

(17)

En berörd part hävdade att sådana förtöjningsrep som avses ovan inte kan betraktas som ingående i definitionen av den berörda produkten, eftersom de på grund av de splitsar som fogats till repen i stället borde deklareras som ”varor av tågvirke” enligt ett annat KN-nummer (se även skäl 23). Det bör dock framhållas att hänvisningen till förtöjningsrep endast görs i samband med den berörda produktens olika tillämpningar, medan själva produkten definieras som rep av syntetfibrer enligt skäl 16.

2.   Likadan produkt

| (18) | Såsom framgick av den ursprungliga undersökningen och bekräftas genom denna undersökning har den berörda produkten samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper som, och är i alla avseenden identisk med, de rep av syntetfibrer som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i Indien på deras inhemska marknad och de som tillverkas och säljs av unionstillverkarna i unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Såsom framgick av den ursprungliga undersökningen och bekräftas genom denna undersökning har den berörda produkten samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper som, och är i alla avseenden identisk med, de rep av syntetfibrer som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i Indien på deras inhemska marknad och de som tillverkas och säljs av unionstillverkarna i unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

| (19) | En berörd part har hävdat att den produkt som unionsindustrin tillverkar inte är jämförbar med den berörda produkten eftersom unionstillverkarna har börjat använda ett nytt slags råmaterial vid namn dyneema, som är mycket dyrare än andra råmaterial, och att produkter som tillverkats av det har mycket högre beständighet. Det stämmer att de indiska tillverkarna i stickprovet inte använder detta råmaterial. Det bör dock först och främst noteras att de aktuella produkterna endast utgör en liten del av de produkter som unionstillverkarna säljer. Det stämmer visserligen att denna fibertyp används allt oftare av unionstillverkarna, men rep av dyneema står bara för en liten andel av unionens tillverkning. Så även om den avsevärda skillnaden i råvarukostnader (potentiellt omkring 25–30 gånger dyrare) kan påverka bland annat skadeindikatorn för unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris, förblir inverkan av rep av dyneema på den totala bedömningen begränsad på grund av den överväldigande volymen av rep av standardkvalitet som tillverkas i unionen. För det andra bygger alla beräkningar i denna översyn vid giltighetstidens utgång på en jämförelse av motsvarande produkttyper, där olika råmaterial beaktas. Beräkningarna kan därför inte snedvridas av skillnader i produktmixen. Under alla omständigheter har produkter som tillverkas med dyneema som råmaterial fortfarande samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper som den berörda produkten. Detta påstående avvisades således. |
| --- | --- |

(19)

En berörd part har hävdat att den produkt som unionsindustrin tillverkar inte är jämförbar med den berörda produkten eftersom unionstillverkarna har börjat använda ett nytt slags råmaterial vid namn dyneema, som är mycket dyrare än andra råmaterial, och att produkter som tillverkats av det har mycket högre beständighet. Det stämmer att de indiska tillverkarna i stickprovet inte använder detta råmaterial. Det bör dock först och främst noteras att de aktuella produkterna endast utgör en liten del av de produkter som unionstillverkarna säljer. Det stämmer visserligen att denna fibertyp används allt oftare av unionstillverkarna, men rep av dyneema står bara för en liten andel av unionens tillverkning. Så även om den avsevärda skillnaden i råvarukostnader (potentiellt omkring 25–30 gånger dyrare) kan påverka bland annat skadeindikatorn för unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris, förblir inverkan av rep av dyneema på den totala bedömningen begränsad på grund av den överväldigande volymen av rep av standardkvalitet som tillverkas i unionen. För det andra bygger alla beräkningar i denna översyn vid giltighetstidens utgång på en jämförelse av motsvarande produkttyper, där olika råmaterial beaktas. Beräkningarna kan därför inte snedvridas av skillnader i produktmixen. Under alla omständigheter har produkter som tillverkas med dyneema som råmaterial fortfarande samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper som den berörda produkten. Detta påstående avvisades således.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (20) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna mot Indien upphävdes. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna mot Indien upphävdes.

1.   Importvolym

| (21) | Enligt uppgifter från Eurostat var importvolymen för den berörda produkten från Indien obetydlig under hela den berörda perioden. Under översynsperioden var importvolymen från Indien 31 ton, dvs. lägre än 0,1 % av unionens förbrukning under översynsperioden.









  (ton) | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 3 | 4 | 19 | 31 |
| Import av den berörda produkten från Indien, källa: Comext |

(21)

Enligt uppgifter från Eurostat var importvolymen för den berörda produkten från Indien obetydlig under hela den berörda perioden. Under översynsperioden var importvolymen från Indien 31 ton, dvs. lägre än 0,1 % av unionens förbrukning under översynsperioden.

(ton)

2006

2007

2008

ÖP

Indien

3

4

19

31

Import av den berörda produkten från Indien, källa: Comext

| (22) | Enligt styrkta uppgifter levererade dock de tre företagen i stickprovet betydligt högre volymer av den berörda produkten till unionen under översynsperioden än de volymer som redovisats för Eurostat. Här bör erinras om att under den ursprungliga undersökningen lade importörerna fram uppgifter som visade att en viss mängd av den berörda produkten med ursprung i Indien inte hade övergått till fri omsättning på unionens marknad utan förvarades i tullager och såldes till havsgående fartyg eller offshoreplattformar. En klagande tillverkare upprepade detta argument under den här översynen. Eftersom leverantörer av fartygsmateriel inte samarbetade under denna översyn, kunde påståendet inte kontrolleras. Enligt den kundförteckning som de exporterande tillverkarna i stickprovet lämnade var det dock uppenbart att merparten av kunderna faktiskt var leverantörer inom fartygs-, sjöfarts- och offshorenäringarna i unionens hamnar. Således verkar det klarlagt att skillnaden mellan statistiken och de uppgivna uppgifterna beror på sådan försäljning. |
| --- | --- |

(22)

Enligt styrkta uppgifter levererade dock de tre företagen i stickprovet betydligt högre volymer av den berörda produkten till unionen under översynsperioden än de volymer som redovisats för Eurostat. Här bör erinras om att under den ursprungliga undersökningen lade importörerna fram uppgifter som visade att en viss mängd av den berörda produkten med ursprung i Indien inte hade övergått till fri omsättning på unionens marknad utan förvarades i tullager och såldes till havsgående fartyg eller offshoreplattformar. En klagande tillverkare upprepade detta argument under den här översynen. Eftersom leverantörer av fartygsmateriel inte samarbetade under denna översyn, kunde påståendet inte kontrolleras. Enligt den kundförteckning som de exporterande tillverkarna i stickprovet lämnade var det dock uppenbart att merparten av kunderna faktiskt var leverantörer inom fartygs-, sjöfarts- och offshorenäringarna i unionens hamnar. Således verkar det klarlagt att skillnaden mellan statistiken och de uppgivna uppgifterna beror på sådan försäljning.

| (23) | Det bör också nämnas att det i ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång framfördes påståenden om kringgående. Klaganden hävdade i detta sammanhang att vissa volymer av rep av syntetfibrer från Indien fördes in i unionen enligt KN-rubrik 5609 (Varor [...] av surrningsgarn eller av tågvirke) som inte omfattas av åtgärder. Inga uppgifter framkom dock under denna översyn till stöd för denna uppfattning. |
| --- | --- |

(23)

Det bör också nämnas att det i ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång framfördes påståenden om kringgående. Klaganden hävdade i detta sammanhang att vissa volymer av rep av syntetfibrer från Indien fördes in i unionen enligt KN-rubrik 5609 (Varor [...] av surrningsgarn eller av tågvirke) som inte omfattas av åtgärder. Inga uppgifter framkom dock under denna översyn till stöd för denna uppfattning.

| (24) | Således anses att 31 ton av den berörda produkten faktiskt importerades från Indien till unionens tullområde under översynsperioden. Vad gäller stickprovets tre indiska tillverkares bestyrkta exportförsäljning till unionens hamnar, som inte övergått till fri omsättning på unionsmarknaden, är denna försäljning att anse som en del av Indiens export till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(24)

Således anses att 31 ton av den berörda produkten faktiskt importerades från Indien till unionens tullområde under översynsperioden. Vad gäller stickprovets tre indiska tillverkares bestyrkta exportförsäljning till unionens hamnar, som inte övergått till fri omsättning på unionsmarknaden, är denna försäljning att anse som en del av Indiens export till andra tredjeländer.

| (25) | Eftersom det saknades några beaktansvärda importvolymer från Indien till unionen, utgjorde dessa ingen grund för en representativ bedömning av sannolikheten av att dumpning eller skada skulle fortsätta. Med tanke på den begränsade faktiska importen kan det inte konstateras att någon skadevållande dumpning från Indien över huvud taget förekom under översynsperioden. Bedömningen inriktades därför på sannolikheten att dumpning och skada skulle återkomma om åtgärderna tilläts löpa ut. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom det saknades några beaktansvärda importvolymer från Indien till unionen, utgjorde dessa ingen grund för en representativ bedömning av sannolikheten av att dumpning eller skada skulle fortsätta. Med tanke på den begränsade faktiska importen kan det inte konstateras att någon skadevållande dumpning från Indien över huvud taget förekom under översynsperioden. Bedömningen inriktades därför på sannolikheten att dumpning och skada skulle återkomma om åtgärderna tilläts löpa ut.

2.   Importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas

2.1   Produktionskapacitet

| (26) | Det har undersökts om det fanns outnyttjad produktionskapacitet i det berörda landet som skulle göra det möjligt att återuppta den dumpade exporten om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(26)

Det har undersökts om det fanns outnyttjad produktionskapacitet i det berörda landet som skulle göra det möjligt att återuppta den dumpade exporten om åtgärderna upphävdes.

| (27) | Det har konstaterats att stickprovets tre exporterande tillverkares produktionskapacitet ökade markant mellan 2007 och översynsperioden, medan kapacitetsutnyttjandet sjönk under samma tid. De tre företagens outnyttjade kapacitet var omkring 75 % av unionens tillverkning under översynsperioden. Detta tyder på att det är sannolikt att exportvolymen till unionen kommer att öka om åtgärderna fick löpa ut. |
| --- | --- |

(27)

Det har konstaterats att stickprovets tre exporterande tillverkares produktionskapacitet ökade markant mellan 2007 och översynsperioden, medan kapacitetsutnyttjandet sjönk under samma tid. De tre företagens outnyttjade kapacitet var omkring 75 % av unionens tillverkning under översynsperioden. Detta tyder på att det är sannolikt att exportvolymen till unionen kommer att öka om åtgärderna fick löpa ut.

| (28) | Beträffande andra tillverkare av rep av syntetfibrer i Indien är det känt att Garware, det företag som slutande att samarbeta efter stickprovsförfarandet, är en stor tillverkare som enligt sin officiella webbplats har avsevärd produktionskapacitet. I ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång nämns dessutom fyra andra stora indiska tillverkare. Det finns också flera medelstora och små indiska tillverkare som främst säljer på den inhemska marknaden. Då dessa indiska tillverkare inte samarbetat är deras produktionskapacitet inte känd, men det kan antas att de utvecklats på ett liknande sätt som de samarbetsvilliga företaget och således har ytterligare outnyttjad kapacitet. |
| --- | --- |

(28)

Beträffande andra tillverkare av rep av syntetfibrer i Indien är det känt att Garware, det företag som slutande att samarbeta efter stickprovsförfarandet, är en stor tillverkare som enligt sin officiella webbplats har avsevärd produktionskapacitet. I ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång nämns dessutom fyra andra stora indiska tillverkare. Det finns också flera medelstora och små indiska tillverkare som främst säljer på den inhemska marknaden. Då dessa indiska tillverkare inte samarbetat är deras produktionskapacitet inte känd, men det kan antas att de utvecklats på ett liknande sätt som de samarbetsvilliga företaget och således har ytterligare outnyttjad kapacitet.

| (29) | Efter utlämnandet av resultaten ifrågasatte alla indiska tillverkare i stickprovet uppgifterna om deras sammanlagda outnyttjade kapacitet. De uppgifterna lämnades dock av företagen själva och kontrollerades på plats hos vart och ett av dem. Dessa påståenden tillbakavisades därför. |
| --- | --- |

(29)

Efter utlämnandet av resultaten ifrågasatte alla indiska tillverkare i stickprovet uppgifterna om deras sammanlagda outnyttjade kapacitet. De uppgifterna lämnades dock av företagen själva och kontrollerades på plats hos vart och ett av dem. Dessa påståenden tillbakavisades därför.

2.2   Försäljningsvolym till unionens hamnar och till andra exportmarknader

| (30) | Stickprovets tre exporterande tillverkare har en exportvolym till andra tredjeländer, inklusive unionens hamnar som inte räknas till unionens tullområde, som är omfattande och ökade med omkring 80 % under skadeundersökningsperioden, och utgjorde nästan hälften av de exporterande tillverkarnas totala försäljning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(30)

Stickprovets tre exporterande tillverkare har en exportvolym till andra tredjeländer, inklusive unionens hamnar som inte räknas till unionens tullområde, som är omfattande och ökade med omkring 80 % under skadeundersökningsperioden, och utgjorde nästan hälften av de exporterande tillverkarnas totala försäljning under översynsperioden.

| (31) | Den faktiska importen till unionen har så gott som helt upphört sedan de ursprungliga åtgärderna infördes. Det måste dock påpekas att tillverkarna i stickprovet ökade sin exportvolym till unionens hamnar under skadeundersökningsperioden från 61 till 785 ton. Eftersom faktisk importförsäljning till unionen delvis sker via samma kanaler som försäljningen till unionens hamnar, kan denna ökande verksamhet på tröskeln till unionsmarknaden tyda på att de indiska tillverkarna i stickprovet – och kanske även andra – i avsaknad av åtgärder mycket snabbt skulle kunna börja sälja stora mängder av den berörda produkten på unionens marknad. |
| --- | --- |

(31)

Den faktiska importen till unionen har så gott som helt upphört sedan de ursprungliga åtgärderna infördes. Det måste dock påpekas att tillverkarna i stickprovet ökade sin exportvolym till unionens hamnar under skadeundersökningsperioden från 61 till 785 ton. Eftersom faktisk importförsäljning till unionen delvis sker via samma kanaler som försäljningen till unionens hamnar, kan denna ökande verksamhet på tröskeln till unionsmarknaden tyda på att de indiska tillverkarna i stickprovet – och kanske även andra – i avsaknad av åtgärder mycket snabbt skulle kunna börja sälja stora mängder av den berörda produkten på unionens marknad.

| (32) | Med tanke på de indiska tillverkarnas ovannämnda exportinriktning och deras ökande närvaro i unionens hamnar kan det konstateras att det är mycket sannolikt att den indiska exporten till unionen skulle öka avsevärt om åtgärderna fick löpa ut. |
| --- | --- |

(32)

Med tanke på de indiska tillverkarnas ovannämnda exportinriktning och deras ökande närvaro i unionens hamnar kan det konstateras att det är mycket sannolikt att den indiska exporten till unionen skulle öka avsevärt om åtgärderna fick löpa ut.

| (33) | Efter utlämnandet av översynens resultat påpekade en indisk tillverkare att den indiska exporten är mycket diversifierad världen över, på marknader med tillväxtpotential, varför exporten till unionen inte skulle återupptas i någon större omfattning om åtgärderna fick löpa ut. Det medges att vissa indiska tillverkare kan ha diversifierat sin exportförsäljning till nya marknader, men det kan inte anses tillräckligt för att ändra slutsatserna som dragits på ovannämnda underlag. |
| --- | --- |

(33)

Efter utlämnandet av översynens resultat påpekade en indisk tillverkare att den indiska exporten är mycket diversifierad världen över, på marknader med tillväxtpotential, varför exporten till unionen inte skulle återupptas i någon större omfattning om åtgärderna fick löpa ut. Det medges att vissa indiska tillverkare kan ha diversifierat sin exportförsäljning till nya marknader, men det kan inte anses tillräckligt för att ändra slutsatserna som dragits på ovannämnda underlag.

2.3   Förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och normalvärdet

| (34) | En preliminär dumpningsberäkning gjordes på grundval av stickprovets tre exporterande tillverkares styrkta försäljning till unionshamnarna, som även om den är att betrakta som export till tredje land ger en fingervisning om vad indiska rep av syntetfibrer skulle kunna kosta i avsaknad av tull. Normalvärdena baserades på inhemska priser på den indiska marknaden. På grundval av dessa värden konstaterades dumpning för två av de tre indiska tillverkarna i stickprovet. Dumpningsmarginalen konstaterades vara i genomsnitt 10 %, vilket kan betraktas som signifikant om än mycket lägre än den som konstaterades vid den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(34)

En preliminär dumpningsberäkning gjordes på grundval av stickprovets tre exporterande tillverkares styrkta försäljning till unionshamnarna, som även om den är att betrakta som export till tredje land ger en fingervisning om vad indiska rep av syntetfibrer skulle kunna kosta i avsaknad av tull. Normalvärdena baserades på inhemska priser på den indiska marknaden. På grundval av dessa värden konstaterades dumpning för två av de tre indiska tillverkarna i stickprovet. Dumpningsmarginalen konstaterades vara i genomsnitt 10 %, vilket kan betraktas som signifikant om än mycket lägre än den som konstaterades vid den ursprungliga undersökningen.

| (35) | En jämförelse av de priser som de tre exporterande tillverkarna lyckats utverka på andra marknader i tredjeländer (utom försäljning till unionens hamnar) med deras inhemska priser visade liknande resultat, även om de således beräknade dumpningsmarginalerna var lägre. |
| --- | --- |

(35)

En jämförelse av de priser som de tre exporterande tillverkarna lyckats utverka på andra marknader i tredjeländer (utom försäljning till unionens hamnar) med deras inhemska priser visade liknande resultat, även om de således beräknade dumpningsmarginalerna var lägre.

| (36) | Efter utlämnandet av den här undersökningens resultat hävdade en indisk tillverkare att ingen dumpning konstaterats för indisk import till unionen. Det förekom dock nästan ingen faktisk import heller. Dessutom konstaterades dumpning för både försäljning till unionens hamnar och till andra tredjeländer. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(36)

Efter utlämnandet av den här undersökningens resultat hävdade en indisk tillverkare att ingen dumpning konstaterats för indisk import till unionen. Det förekom dock nästan ingen faktisk import heller. Dessutom konstaterades dumpning för både försäljning till unionens hamnar och till andra tredjeländer. Påståendet avvisades därför.

| (37) | En annan berörd part hävdade att de dumpningsmarginaler som konstaterats i denna översyn inte kan anses vara signifikanta i jämförelse med rådande tullsatser, på grund av den avsevärda skillnaden i arbetskraftskostnader mellan EU och Asien. Det bör dock framhållas att arbetskraftskostnaderna i unionen saknar betydelse för beräkningen av dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(37)

En annan berörd part hävdade att de dumpningsmarginaler som konstaterats i denna översyn inte kan anses vara signifikanta i jämförelse med rådande tullsatser, på grund av den avsevärda skillnaden i arbetskraftskostnader mellan EU och Asien. Det bör dock framhållas att arbetskraftskostnaderna i unionen saknar betydelse för beräkningen av dumpningsmarginalen.

3.   Slutsats beträffande sannolikheten för att dumpningen återkommer

| (38) | På grundval av ovanstående bedömning dras slutsatsen att de exporterande tillverkarna har omfattande produktionskapacitet för att åter börja exportera till unionen om åtgärderna får löpa ut. Beträffande priserna befanns två tillverkare i urvalet sälja till dumpat pris till andra tredjeländer. Dessutom finns det, inräknat Garware som slutade samarbeta, ytterligare fem stora exporterande tillverkare angivna i klagomålet, som enligt tillgängliga uppgifter kan antas följa tendensen hos de företag som befunnits sälja varor till dumpat pris till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(38)

På grundval av ovanstående bedömning dras slutsatsen att de exporterande tillverkarna har omfattande produktionskapacitet för att åter börja exportera till unionen om åtgärderna får löpa ut. Beträffande priserna befanns två tillverkare i urvalet sälja till dumpat pris till andra tredjeländer. Dessutom finns det, inräknat Garware som slutade samarbeta, ytterligare fem stora exporterande tillverkare angivna i klagomålet, som enligt tillgängliga uppgifter kan antas följa tendensen hos de företag som befunnits sälja varor till dumpat pris till andra tredjeländer.

| (39) | Tecknen som tyder på att de indiska exporterande tillverkarna har kvar ett strategiskt intresse på unionsmarknaden, vilket visas av deras ökande exportvolymer till unionens hamnar, i kombination med den enorma tillgängliga outnyttjade kapaciteten, gör det sannolikt att de skulle återuppta en omfattande export till unionen om åtgärderna löpte ut. Med hänsyn tagen till de indiska exportörernas prissättning på marknaderna i tredjeländer är det högst sannolikt att exporten skulle återupptas till dumpade priser. Slutsatsen är därför att det är troligt att dumpning återkommer om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(39)

Tecknen som tyder på att de indiska exporterande tillverkarna har kvar ett strategiskt intresse på unionsmarknaden, vilket visas av deras ökande exportvolymer till unionens hamnar, i kombination med den enorma tillgängliga outnyttjade kapaciteten, gör det sannolikt att de skulle återuppta en omfattande export till unionen om åtgärderna löpte ut. Med hänsyn tagen till de indiska exportörernas prissättning på marknaderna i tredjeländer är det högst sannolikt att exporten skulle återupptas till dumpade priser. Slutsatsen är därför att det är troligt att dumpning återkommer om åtgärderna upphör att gälla.

D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

| (40) | De unionstillverkare som står för unionens totala produktion utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Antalet unionstillverkare är uppskattningsvis omkring 40. |
| --- | --- |

(40)

De unionstillverkare som står för unionens totala produktion utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Antalet unionstillverkare är uppskattningsvis omkring 40.

| (41) | De femton unionstillverkare för vars räkning den sökande sammanslutningen lämnade en ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång lämnade information för urvalet av stickprov enligt tillkännagivandet om inledande, vilket också tre andra unionstillverkare gjorde. Som sägs i skäl 12 gjordes en mer ingående undersökning av ett stickprov av fem tillverkare som utgör omkring 40 % av unionsindustrin. Stickprovet bestod av följande företag:






  — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal), |
| --- | --- | --- |

(41)

De femton unionstillverkare för vars räkning den sökande sammanslutningen lämnade en ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång lämnade information för urvalet av stickprov enligt tillkännagivandet om inledande, vilket också tre andra unionstillverkare gjorde. Som sägs i skäl 12 gjordes en mer ingående undersökning av ett stickprov av fem tillverkare som utgör omkring 40 % av unionsindustrin. Stickprovet bestod av följande företag:

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),

| — | Eurorope SA (Grekland), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Grekland),

| — | Lanex A.S. (Tjeckien), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Tjeckien),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugal), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Österrike). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Österrike).

| (42) | Som sägs i skäl 12 stod de 18 samarbetsvilliga unionstillverkarna för 78 % av unionens totala tillverkning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(42)

Som sägs i skäl 12 stod de 18 samarbetsvilliga unionstillverkarna för 78 % av unionens totala tillverkning under översynsperioden.

E.   SITUATION PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Förbrukningen på EU-marknaden

| (43) | Unionens förbrukning av rep av syntetfibrer bestämdes med utgångspunkt i unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden (inklusive icke-samarbetsvilliga unionstillverkares försäljning enligt den klagande sammanslutningens skattning) plus all import till unionen enligt Eurostat. |
| --- | --- |

(43)

Unionens förbrukning av rep av syntetfibrer bestämdes med utgångspunkt i unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden (inklusive icke-samarbetsvilliga unionstillverkares försäljning enligt den klagande sammanslutningens skattning) plus all import till unionen enligt Eurostat.

| (44) | På denna grund kan det konstateras att unionsförbrukningen under skadeundersökningsperioden minskade med 7 %. Försäljningen ökade med 16 % från 2006 till 2007 och minskade därefter med 20 % mellan 2007 och översynsperioden. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (ton) | 34 318 | 39 816 | 36 777 | 31 944 |
| Index (2006=100) | 100 | 116 | 107 | 93 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet), Eurostat (import) |

(44)

På denna grund kan det konstateras att unionsförbrukningen under skadeundersökningsperioden minskade med 7 %. Försäljningen ökade med 16 % från 2006 till 2007 och minskade därefter med 20 % mellan 2007 och översynsperioden.

2006

2007

2008

ÖP

Total förbrukning i unionen (ton)

34 318

39 816

36 777

31 944

Index (2006=100)

100

116

107

93

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet), Eurostat (import)

2.   Import från Indien

| (45) | Som sägs i skäl 21 var den faktiska indiska importen till unionen försumbar under skadeundersökningsperioden på grund av de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(45)

Som sägs i skäl 21 var den faktiska indiska importen till unionen försumbar under skadeundersökningsperioden på grund av de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna.

| (46) | Som sägs i skäl 22 har dock de indiska tillverkarna ökat sin närvaro på tröskeln till unionsmarknaden genom export till unionshamnar som ligger utanför unionens tullområde och därför undangår den antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(46)

Som sägs i skäl 22 har dock de indiska tillverkarna ökat sin närvaro på tröskeln till unionsmarknaden genom export till unionshamnar som ligger utanför unionens tullområde och därför undangår den antidumpningstullen.

3.   Volym och priser för indisk export till andra tredjeländer

| (47) | Eftersom den faktiska indiska exporten till unionen var försumbar jämfördes istället priserna för indisk export till andra tredjeländer (inklusive export till unionshamnar utanför unionens tullområde) och försäljningspriserna i unionen för de unionstillverkare som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom den faktiska indiska exporten till unionen var försumbar jämfördes istället priserna för indisk export till andra tredjeländer (inklusive export till unionshamnar utanför unionens tullområde) och försäljningspriserna i unionen för de unionstillverkare som ingick i stickprovet.

| (48) | På så sätt konstaterades att de indiska tillverkarna exporterade till tredjeländer till avsevärt lägre priser än unionsindustrins priser. Den prisskillnad som konstaterades på detta sätt uppgick som mest till 46 % och låg i medeltal på 18 %. |
| --- | --- |

(48)

På så sätt konstaterades att de indiska tillverkarna exporterade till tredjeländer till avsevärt lägre priser än unionsindustrins priser. Den prisskillnad som konstaterades på detta sätt uppgick som mest till 46 % och låg i medeltal på 18 %.

| (49) | Värden på den indiska exporten till andra tredjeländer ökade med över 30 % under skadeundersökningsperioden. Sådan försäljning stod för nästan hälften av den totala omsättningen för de indiska exporterande tillverkarna i stickprovet under översynsperioden. |
| --- | --- |

(49)

Värden på den indiska exporten till andra tredjeländer ökade med över 30 % under skadeundersökningsperioden. Sådan försäljning stod för nästan hälften av den totala omsättningen för de indiska exporterande tillverkarna i stickprovet under översynsperioden.

4.   Import från andra länder

| (50) | Trots den minskade förbrukningen på 7 % på unionsmarknaden ökade volymen av importen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden med 18 %. Det innebär att den importens marknadsandel ökade från 17 % till 22 %. |
| --- | --- |

(50)

Trots den minskade förbrukningen på 7 % på unionsmarknaden ökade volymen av importen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden med 18 %. Det innebär att den importens marknadsandel ökade från 17 % till 22 %.

| (51) | Det bör noteras att import från Kina ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden och uppnådde en marknadsandel på 8,6 % (en ökning från 2006 då den låg på 5,5 %). Även om en exakt jämförelse inte kunde göras eftersom Eurostats uppgifter är generella och inte uppdelade efter varutyp, förefaller det genomsnittliga priset på den kinesiska exporten till unionen vara avsevärt högre än det genomsnittliga priset på den indiska exporten. Dessutom förefaller de kinesiska importvarornas priser överensstämma med unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(51)

Det bör noteras att import från Kina ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden och uppnådde en marknadsandel på 8,6 % (en ökning från 2006 då den låg på 5,5 %). Även om en exakt jämförelse inte kunde göras eftersom Eurostats uppgifter är generella och inte uppdelade efter varutyp, förefaller det genomsnittliga priset på den kinesiska exporten till unionen vara avsevärt högre än det genomsnittliga priset på den indiska exporten. Dessutom förefaller de kinesiska importvarornas priser överensstämma med unionsindustrins priser.

| (52) | Importen från Sydkorea till unionen låg under skadeundersökningsperioden konstant på en marknadsandel på omkring 3 %. Volymen för den importen har dessutom minskat med 6 % på grund av den minskade förbrukningen. |
| --- | --- |

(52)

Importen från Sydkorea till unionen låg under skadeundersökningsperioden konstant på en marknadsandel på omkring 3 %. Volymen för den importen har dessutom minskat med 6 % på grund av den minskade förbrukningen.

| (53) | Import från andra tredjeländer utgjorde mindre än 2 % av marknadsandelen på unionsmarknaden för rep av syntetfibrer under översynsperioden. |
| --- | --- |

(53)

Import från andra tredjeländer utgjorde mindre än 2 % av marknadsandelen på unionsmarknaden för rep av syntetfibrer under översynsperioden.

5.   Unionsindustrins ekonomiska situation

5.1   Inledande anmärkningar

| (54) | Alla skadeindikatorer i artikel 3.5 i grundförordningen har analyserats. Indikatorerna för försäljningsvolym och unionstillverkarnas marknadsandel har analyserats med utgångspunkt i uppgifter som samlats in för alla unionstillverkare, dvs. unionsindustrin. Analysen av alla andra skadeindikatorer bygger på uppgifter från unionstillverkarna i stickprovet, som kontrollerats på plats hos varje företag enligt skäl 15. Som sägs i skäl 12 inledde en av unionstillverkarna sin verksamhet under skadeundersökningsperioden, varför deras uppgifter inte användes vid analysen av skadeindikatorernas utveckling för att undvika förvanskningar av den utvecklingen. |
| --- | --- |

(54)

Alla skadeindikatorer i artikel 3.5 i grundförordningen har analyserats. Indikatorerna för försäljningsvolym och unionstillverkarnas marknadsandel har analyserats med utgångspunkt i uppgifter som samlats in för alla unionstillverkare, dvs. unionsindustrin. Analysen av alla andra skadeindikatorer bygger på uppgifter från unionstillverkarna i stickprovet, som kontrollerats på plats hos varje företag enligt skäl 15. Som sägs i skäl 12 inledde en av unionstillverkarna sin verksamhet under skadeundersökningsperioden, varför deras uppgifter inte användes vid analysen av skadeindikatorernas utveckling för att undvika förvanskningar av den utvecklingen.

5.2   Unionsindustrins försäljningsvolym

| (55) | Unionsindustrins försäljning minskade väsentligt med 12 % under skadeundersökningsperioden. Som sägs i skäl 44 minskade unionsförbrukningen med 7 % under skadeundersökningsperioden, och en särskilt markant nedgång inleddes från och med 2007. Det bör framhållas att unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskat snabbare än förbrukningsminskningen. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen (ton) | 28 393 | 32 161 | 28 911 | 24 955 |
| Index (2006=100) | 100 | 113 | 102 | 88 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet) |

(55)

Unionsindustrins försäljning minskade väsentligt med 12 % under skadeundersökningsperioden. Som sägs i skäl 44 minskade unionsförbrukningen med 7 % under skadeundersökningsperioden, och en särskilt markant nedgång inleddes från och med 2007. Det bör framhållas att unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskat snabbare än förbrukningsminskningen.

2006

2007

2008

ÖP

Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen (ton)

28 393

32 161

28 911

24 955

Index (2006=100)

100

113

102

88

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet)

5.3   Unionsindustrins marknadsandel

| (56) | Utvecklingen som skisseras i föregående skäl och ovanstående tabell medförde att unionsindustrin tappade marknadsandelar mellan 2006 och översynsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade kontinuerligt och uppgick till 4,6 procentenheter. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins marknadsandel (%) | 82,7 % | 80,8 % | 78,6 % | 78,1 % |
| Index (2006=100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet) |

(56)

Utvecklingen som skisseras i föregående skäl och ovanstående tabell medförde att unionsindustrin tappade marknadsandelar mellan 2006 och översynsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade kontinuerligt och uppgick till 4,6 procentenheter.

2006

2007

2008

ÖP

Unionsindustrins marknadsandel (%)

82,7 %

80,8 %

78,6 %

78,1 %

Index (2006=100)

100

98

95

94

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet)

| (57) | Det bör noteras att unionsindustrins ovannämnda förlust av marknadsandelar till stor del berodde på den kinesiska importens ökande marknadsandel (se skäl 50). |
| --- | --- |

(57)

Det bör noteras att unionsindustrins ovannämnda förlust av marknadsandelar till stor del berodde på den kinesiska importens ökande marknadsandel (se skäl 50).

5.4   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (58) | Samtidigt med försäljningsvolymens utveckling har också produktionsvolymen för unionstillverkarna i stickprovet minskat i jämförbar takt med 17 % under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten ökade med 5 % under samma tid. Detta ledde till att kapacitetsutnyttjandet sjönk med 20 % mellan 2008 och översynsperioden. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 11 229 | 12 286 | 12 150 | 9 372 |
| Index (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 83 |
| Produktionskapacitet (ton) | 21 510 | 23 467 | 23 278 | 22 480 |
| Index (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 105 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 52,2 % | 52,4 % | 52,2 % | 41,7 % |
| Index (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 80 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet) |

(58)

Samtidigt med försäljningsvolymens utveckling har också produktionsvolymen för unionstillverkarna i stickprovet minskat i jämförbar takt med 17 % under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten ökade med 5 % under samma tid. Detta ledde till att kapacitetsutnyttjandet sjönk med 20 % mellan 2008 och översynsperioden.

2006

2007

2008

ÖP

Produktion (ton)

11 229

12 286

12 150

9 372

Index (2006=100)

100

109

108

83

Produktionskapacitet (ton)

21 510

23 467

23 278

22 480

Index (2006=100)

100

109

108

105

Kapacitetsutnyttjande (%)

52,2 %

52,4 %

52,2 %

41,7 %

Index (2006=100)

100

100

100

80

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)

5.5   Lager

| (59) | Vad gäller lager kan sägas att tillverkare av rep av syntetfibrer i allmänhet har en tämligen låg lagerhållning eftersom produktionen mestadels sker på beställning. Det kunde konstateras att lagren i medeltal under skadeundersökningsperioden minskade, särskilt under översynsperioden, vilket främst berodde på minskad tillverkning av rep av syntetfibrer. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 1 073 | 982 | 1 156 | 905 |
| Index (2006=100) | 100 | 92 | 108 | 84 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet) |

(59)

Vad gäller lager kan sägas att tillverkare av rep av syntetfibrer i allmänhet har en tämligen låg lagerhållning eftersom produktionen mestadels sker på beställning. Det kunde konstateras att lagren i medeltal under skadeundersökningsperioden minskade, särskilt under översynsperioden, vilket främst berodde på minskad tillverkning av rep av syntetfibrer.

2006

2007

2008

ÖP

Utgående lager (ton)

1 073

982

1 156

905

Index (2006=100)

100

92

108

84

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)

5.6   Försäljningspriser

| (60) | Det genomsnittliga priset på den likadana produkten som säljs i unionen av unionstillverkarna i stickprovet ökade något under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2007 och översynsperioden. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins genomsnittliga enhetspris vid försäljning (euro/ton) | 5 268 | 5 229 | 5 670 | 5 766 |
| Index (2006=100) | 100 | 99 | 108 | 109 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet) |

(60)

Det genomsnittliga priset på den likadana produkten som säljs i unionen av unionstillverkarna i stickprovet ökade något under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2007 och översynsperioden.

2006

2007

2008

ÖP

Unionsindustrins genomsnittliga enhetspris vid försäljning (euro/ton)

5 268

5 229

5 670

5 766

Index (2006=100)

100

99

108

109

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)

| (61) | Det bör dock noteras att ovanstående genomsnittliga försäljningspriser är beräknade för alla produkttyper, inklusive rep av syntetfibrer av den högsta kvaliteten såsom rep med dyneema som råvara. Prisskillnaderna mellan dessa produkttyper är mycket stora (se skäl 19). På senare år har unionsindustrin ökat tillverkningen av produkter med högt förädlingsvärde. Det innebär att rep av syntetfibrer av den kvaliteten utgör en ökande del i produktmixen. Dessa ändringar av produktmixen är en av anledningarna till att unionsindustrins genomsnittliga enhetspris vid försäljning ökat. |
| --- | --- |

(61)

Det bör dock noteras att ovanstående genomsnittliga försäljningspriser är beräknade för alla produkttyper, inklusive rep av syntetfibrer av den högsta kvaliteten såsom rep med dyneema som råvara. Prisskillnaderna mellan dessa produkttyper är mycket stora (se skäl 19). På senare år har unionsindustrin ökat tillverkningen av produkter med högt förädlingsvärde. Det innebär att rep av syntetfibrer av den kvaliteten utgör en ökande del i produktmixen. Dessa ändringar av produktmixen är en av anledningarna till att unionsindustrins genomsnittliga enhetspris vid försäljning ökat.

5.7   Lönsamhet

| (62) | Delvis tack vare de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna och delvis tack vare diversifiering av produktmixen har unionstillverkarna i stickprovet kunnat bibehålla en stabil och sund lönsamhetsnivå under hela skadeundersökningsperioden. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins lönsamhet (%) | 9,7 % | 11,1 % | 10,0 % | 12,4 % |
| Index (2006=100) | 100 | 115 | 104 | 128 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet) |

(62)

Delvis tack vare de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna och delvis tack vare diversifiering av produktmixen har unionstillverkarna i stickprovet kunnat bibehålla en stabil och sund lönsamhetsnivå under hela skadeundersökningsperioden.

2006

2007

2008

ÖP

Unionsindustrins lönsamhet (%)

9,7 %

11,1 %

10,0 %

12,4 %

Index (2006=100)

100

115

104

128

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)

5.8   Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

| (63) | Investeringarna var tämligen stora 2006 och 2007, varefter de minskade till hälften av de tidigare nivåerna. Under översynsperioden gjordes knappt några investeringar alls. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringar (euro) | 3 574 130 | 3 886 212 | 1 941 222 | 168 877 |
| Index (2006=100) | 100 | 109 | 54 | 5 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet) |

(63)

Investeringarna var tämligen stora 2006 och 2007, varefter de minskade till hälften av de tidigare nivåerna. Under översynsperioden gjordes knappt några investeringar alls.

2006

2007

2008

ÖP

Nettoinvesteringar (euro)

3 574 130

3 886 212

1 941 222

168 877

Index (2006=100)

100

109

54

5

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)

5.9   Avkastning på investeringar

| (64) | På samma sätt som den stabila tendensen för lönsamheten ökade även avkastningen på investeringar under skadeundersökningsperioden. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avkastning på investeringar (%) | 21,4 % | 25,5 % | 26,1 % | 28,4 % |
| Index (2006=100) | 100 | 119 | 122 | 132 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet) |

(64)

På samma sätt som den stabila tendensen för lönsamheten ökade även avkastningen på investeringar under skadeundersökningsperioden.

2006

2007

2008

ÖP

Avkastning på investeringar (%)

21,4 %

25,5 %

26,1 %

28,4 %

Index (2006=100)

100

119

122

132

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)

5.10   Kassaflöde

| (65) | Unionstillverkarna i stickprovet hade ett förhållandevis stabilt kassaflöde under skadeundersökningsperioden. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (euro) | 6 033 496 | 7 973 188 | 7 790 847 | 6 911 360 |
| Index (2006=100) | 100 | 132 | 129 | 115 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet) |

(65)

Unionstillverkarna i stickprovet hade ett förhållandevis stabilt kassaflöde under skadeundersökningsperioden.

2006

2007

2008

ÖP

Kassaflöde (euro)

6 033 496

7 973 188

7 790 847

6 911 360

Index (2006=100)

100

132

129

115

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)

5.11   Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnader

| (66) | Sysselsättningsläget hos unionstillverkarna i stickprovet utvecklades positivt 2006–2008. Från och med 2008 till och med översynsperioden minskade dock sysselsättningen på grund av minskad efterfrågan på marknaden. Den minskade efterfrågan ledde till minskad tillverkning och till minskad produktivitet mellan 2008 och översynsperioden. De årliga lönekostnaden per anställd ökade till och med 2008 och minskade sedan något under översynsperioden. | 2006 | 2007 | 2008 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (personer) | 638 | 665 | 685 | 623 |
| Index (2006=100) | 100 | 104 | 107 | 98 |
| Årliga lönekostnader per anställd (euro) | 12 851 | 13 688 | 14 589 | 14 120 |
| Index (2006=100) | 100 | 107 | 114 | 110 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 17,6 | 18,4 | 17,7 | 15,0 |
| Index (2006=100) | 100 | 105 | 101 | 85 |
| Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet) |

(66)

Sysselsättningsläget hos unionstillverkarna i stickprovet utvecklades positivt 2006–2008. Från och med 2008 till och med översynsperioden minskade dock sysselsättningen på grund av minskad efterfrågan på marknaden. Den minskade efterfrågan ledde till minskad tillverkning och till minskad produktivitet mellan 2008 och översynsperioden. De årliga lönekostnaden per anställd ökade till och med 2008 och minskade sedan något under översynsperioden.

2006

2007

2008

ÖP

Sysselsättning (personer)

638

665

685

623

Index (2006=100)

100

104

107

98

Årliga lönekostnader per anställd (euro)

12 851

13 688

14 589

14 120

Index (2006=100)

100

107

114

110

Produktivitet (ton per anställd)

17,6

18,4

17,7

15,0

Index (2006=100)

100

105

101

85

Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)

5.12   Tillväxt

| (67) | Mellan 2006 och översynsperioden minskade unionsförbrukningen med 7 % (se skäl 44), men unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 12 % och unionsindustrins marknadsandel minskade med 6 procentenheter (se skälen 55 och 56). Samtidigt förblev den faktiska volymen av indisk import försumbar på grund av de gällande åtgärderna, men volymen av import från andra länder ökade med 18 % (främst på grund av import från Kina) som lade under sig ytterligare 5 procentenheters marknadsandel (se skäl 50). Det konstateras därför att unionsindustrin påverkades mer av den minskade förbrukningen och därför genomgick en mer omfattande förlust av försäljningsvolym än andra marknadsaktörer. |
| --- | --- |

(67)

Mellan 2006 och översynsperioden minskade unionsförbrukningen med 7 % (se skäl 44), men unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 12 % och unionsindustrins marknadsandel minskade med 6 procentenheter (se skälen 55 och 56). Samtidigt förblev den faktiska volymen av indisk import försumbar på grund av de gällande åtgärderna, men volymen av import från andra länder ökade med 18 % (främst på grund av import från Kina) som lade under sig ytterligare 5 procentenheters marknadsandel (se skäl 50). Det konstateras därför att unionsindustrin påverkades mer av den minskade förbrukningen och därför genomgick en mer omfattande förlust av försäljningsvolym än andra marknadsaktörer.

5.13   Dumpningsmarginalens omfattning

| (68) | Ingen dumpningsmarginal har kunnat fastställas, eftersom importen av den berörda produkten från Indien var försumbar under översynsperioden. Det bör dock noteras att indisk export till unionens hamnar, som inte behöver tullklareras, har ökat väsentligt och att en del av denna försäljning befanns ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(68)

Ingen dumpningsmarginal har kunnat fastställas, eftersom importen av den berörda produkten från Indien var försumbar under översynsperioden. Det bör dock noteras att indisk export till unionens hamnar, som inte behöver tullklareras, har ökat väsentligt och att en del av denna försäljning befanns ske till dumpade priser.

5.14   Återhämtning från tidigare dumpning

| (69) | Det undersöktes huruvida unionsindustrin fortfarande håller på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Det konstaterades att unionsindustrin redan i hög grad kunnat återhämta sig från de verkningarna, eftersom de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna hade varit i kraft länge. |
| --- | --- |

(69)

Det undersöktes huruvida unionsindustrin fortfarande håller på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Det konstaterades att unionsindustrin redan i hög grad kunnat återhämta sig från de verkningarna, eftersom de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna hade varit i kraft länge.

5.15   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (70) | Tack vare att verkningsfulla antidumpningstullar tillämpats på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien tycks unionsindustrin i hög grad ha återhämtat sig från verkningarna av tidigare skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(70)

Tack vare att verkningsfulla antidumpningstullar tillämpats på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien tycks unionsindustrin i hög grad ha återhämtat sig från verkningarna av tidigare skadevållande dumpning.

| (71) | Det kan trots det inte konstateras att unionsindustrin befinner sig i en stabil situation. Även om vissa skadeindikatorer för unionstillverkarnas finansiella resultat, särskilt lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde, förefaller visa på en stabil utveckling, visar andra skadeindikatorer, särskilt försäljningsvolym, marknadsandel, produktion, kapacitetsutnyttjande och investeringar, tydligt att unionsindustrins situation fortfarande var utsatt vid slutet av översynsperioden. Efter utlämnande av den här undersökningens resultat gjorde en indisk tillverkare gällande att unionsindustrin inte lidit någon skada under översynsperioden. I detta sammanhang bör noteras att det inte har sagts att unionsindustrin lidit någon väsentlig skada under översynsperioden. I stället var den slutsatsen som drogs av översynens resultat att några av indikatorerna visade på ett stabilt läge, medan andra tydde på att skada hade vållats. |
| --- | --- |

(71)

Det kan trots det inte konstateras att unionsindustrin befinner sig i en stabil situation. Även om vissa skadeindikatorer för unionstillverkarnas finansiella resultat, särskilt lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde, förefaller visa på en stabil utveckling, visar andra skadeindikatorer, särskilt försäljningsvolym, marknadsandel, produktion, kapacitetsutnyttjande och investeringar, tydligt att unionsindustrins situation fortfarande var utsatt vid slutet av översynsperioden. Efter utlämnande av den här undersökningens resultat gjorde en indisk tillverkare gällande att unionsindustrin inte lidit någon skada under översynsperioden. I detta sammanhang bör noteras att det inte har sagts att unionsindustrin lidit någon väsentlig skada under översynsperioden. I stället var den slutsatsen som drogs av översynens resultat att några av indikatorerna visade på ett stabilt läge, medan andra tydde på att skada hade vållats.

| (72) | Några parter hävdade att vissa skadeindikatorers negativa utveckling inte berodde på indisk import utan på den globala ekonomiska krisen och den kinesiska importens ökande marknadsandel. Här bör det noteras att vissa indikatorers negativa utveckling inte har sagts bero på den så gott som obefintliga indiska importen. Dessutom granskades den kinesiska importens ökning, och den påverkade inte bedömningen av sannolikheten för att skadevållande dumpning skulle återkomma. |
| --- | --- |

(72)

Några parter hävdade att vissa skadeindikatorers negativa utveckling inte berodde på indisk import utan på den globala ekonomiska krisen och den kinesiska importens ökande marknadsandel. Här bör det noteras att vissa indikatorers negativa utveckling inte har sagts bero på den så gott som obefintliga indiska importen. Dessutom granskades den kinesiska importens ökning, och den påverkade inte bedömningen av sannolikheten för att skadevållande dumpning skulle återkomma.

| (73) | Beträffande unionsindustrins allmänna lönsamhet kan anföras att den gradvisa introduktionen av olika produkter med högt förädlingsvärde på marknaden, både i unionen och i tredjeländer, förefaller gynnsam för unionsindustrins långsiktiga konkurrenskraft, eftersom antalet tillverkare som producerar rep av syntetfibrer med den höga kvaliteten för närvarande är begränsat på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(73)

Beträffande unionsindustrins allmänna lönsamhet kan anföras att den gradvisa introduktionen av olika produkter med högt förädlingsvärde på marknaden, både i unionen och i tredjeländer, förefaller gynnsam för unionsindustrins långsiktiga konkurrenskraft, eftersom antalet tillverkare som producerar rep av syntetfibrer med den höga kvaliteten för närvarande är begränsat på världsmarknaden.

F.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (74) | Som sägs i skäl 25 var importvolymen av den berörda produkten från Indien försumbar under översynsperioden, varför analysen inriktades på sannolikheten för att dumpningen och skadan skulle återkomma. |
| --- | --- |

(74)

Som sägs i skäl 25 var importvolymen av den berörda produkten från Indien försumbar under översynsperioden, varför analysen inriktades på sannolikheten för att dumpningen och skadan skulle återkomma.

| (75) | Som sagts i skälen 26–28 förfogar de indiska exporterande tillverkarna över enorm outnyttjad kapacitet. Som sägs i skälen 30–32 är dessutom de indiska tillverkarna starkt inriktade på och har starka incitament att sälja sina varor i stora mängder på export. Som sägs i skäl 31 har de indiska tillverkarna en stark och tilltagande närvaro i unionens hamnar. Av dessa anledningar kan det konstateras att import från Indien till unionen högst sannolikt kan nå stora volymer på kort tid om åtgärderna skulle få löpa ut. |
| --- | --- |

(75)

Som sagts i skälen 26–28 förfogar de indiska exporterande tillverkarna över enorm outnyttjad kapacitet. Som sägs i skälen 30–32 är dessutom de indiska tillverkarna starkt inriktade på och har starka incitament att sälja sina varor i stora mängder på export. Som sägs i skäl 31 har de indiska tillverkarna en stark och tilltagande närvaro i unionens hamnar. Av dessa anledningar kan det konstateras att import från Indien till unionen högst sannolikt kan nå stora volymer på kort tid om åtgärderna skulle få löpa ut.

| (76) | Som sägs i skälen 34 och 35 är det i avsaknad av åtgärder sannolikt att den indiska importen återupptas till dumpade priser. Som sägs i skälen 47 och 48 konstaterades också att de indiska tillverkarnas försäljningspris i genomsnitt är 18 % lägre än unionsindustrins priser (och prisskillnaden kan i vissa fall uppgå till 46 %) vilket tycks tyda på att de indiska tillverkarna i avsaknad av åtgärder sannolikt skulle exportera den berörda produkten till unionsmarknaden till avsevärt lägre priser än unionsindustrin, eller med andra ord att de sannolikt skulle underskrida unionstillverkarnas försäljningspriser. |
| --- | --- |

(76)

Som sägs i skälen 34 och 35 är det i avsaknad av åtgärder sannolikt att den indiska importen återupptas till dumpade priser. Som sägs i skälen 47 och 48 konstaterades också att de indiska tillverkarnas försäljningspris i genomsnitt är 18 % lägre än unionsindustrins priser (och prisskillnaden kan i vissa fall uppgå till 46 %) vilket tycks tyda på att de indiska tillverkarna i avsaknad av åtgärder sannolikt skulle exportera den berörda produkten till unionsmarknaden till avsevärt lägre priser än unionsindustrin, eller med andra ord att de sannolikt skulle underskrida unionstillverkarnas försäljningspriser.

| (77) | Av de anledningarna kan slutsatsen dras att i avsaknad av åtgärder är det högst sannolikt att den indiska importen av den berörda produkten skulle återupptas i väsentlig omfattning till priser som avsevärt skulle underskrida unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(77)

Av de anledningarna kan slutsatsen dras att i avsaknad av åtgärder är det högst sannolikt att den indiska importen av den berörda produkten skulle återupptas i väsentlig omfattning till priser som avsevärt skulle underskrida unionsindustrins priser.

| (78) | Med tanke på unionsindustrins förhållandevis utsatta situation, enligt skälen 71 och 72, är det sannolikt att en potentiellt massiv återupptagen indisk import till priser som underskrider unionens priser får skadevållande verkningar på unionsindustrins situation. Särskilt torde en omfattande återupptagen dumpad import leda till att unionsindustrin förlorar mer marknadsandelar och försäljningsvolym, vilket i sin tur leder till minskad tillverkning och sysselsättning. Detta i förening med det avsevärda pristrycket på grund av en import som underskrider unionsindustrins försäljningspriser skulle leda till en snabb och allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(78)

Med tanke på unionsindustrins förhållandevis utsatta situation, enligt skälen 71 och 72, är det sannolikt att en potentiellt massiv återupptagen indisk import till priser som underskrider unionens priser får skadevållande verkningar på unionsindustrins situation. Särskilt torde en omfattande återupptagen dumpad import leda till att unionsindustrin förlorar mer marknadsandelar och försäljningsvolym, vilket i sin tur leder till minskad tillverkning och sysselsättning. Detta i förening med det avsevärda pristrycket på grund av en import som underskrider unionsindustrins försäljningspriser skulle leda till en snabb och allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.

| (79) | Mot bakgrund av detta kan det fastställas att det, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla, är troligt att skadan återkommer genom förnyad dumpad import av den berörda produkten från Indien. |
| --- | --- |

(79)

Mot bakgrund av detta kan det fastställas att det, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla, är troligt att skadan återkommer genom förnyad dumpad import av den berörda produkten från Indien.

G.   UNIONSINTRESSE

1.   Inledande anmärkningar

| (80) | Enligt artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida en förlängning av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. |
| --- | --- |

(80)

Enligt artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida en förlängning av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet.

| (81) | Unionsintresset fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. intressena hos unionsindustrin, importörer, handlare, grossister och industriella användare av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(81)

Unionsintresset fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. intressena hos unionsindustrin, importörer, handlare, grossister och industriella användare av den berörda produkten.

| (82) | Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Den aktuella undersökningen är dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan har införts. |
| --- | --- |

(82)

Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Den aktuella undersökningen är dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan har införts.

| (83) | På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan återkomma, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i unionens intresse att bibehålla åtgärderna. |
| --- | --- |

(83)

På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan återkomma, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i unionens intresse att bibehålla åtgärderna.

2.   Unionsindustrins intressen

| (84) | Som sägs i skälen 56 och 73 kunde unionsindustrin bibehålla en avsevärd om än krympande marknadsandel samtidigt som den diversifierade sin produktmix med rep av syntetfibrer av högre kvalitet. Unionsindustrin kan därför sägas ha förblivit strukturellt lönsam. |
| --- | --- |

(84)

Som sägs i skälen 56 och 73 kunde unionsindustrin bibehålla en avsevärd om än krympande marknadsandel samtidigt som den diversifierade sin produktmix med rep av syntetfibrer av högre kvalitet. Unionsindustrin kan därför sägas ha förblivit strukturellt lönsam.

| (85) | Med tanke på slutsatserna om unionsindustrins situation i skälen 70–72 ovan och i enlighet med argumenten om sannolikheten för att skadan skulle återkomma i skälen 74–79 kan det också konstateras att unionsindustrins ekonomiska läge torde försämras allvarligt om antidumpningstullarna fick löpa ut, vilket skulle leda till att väsentlig skada skulle återkomma. |
| --- | --- |

(85)

Med tanke på slutsatserna om unionsindustrins situation i skälen 70–72 ovan och i enlighet med argumenten om sannolikheten för att skadan skulle återkomma i skälen 74–79 kan det också konstateras att unionsindustrins ekonomiska läge torde försämras allvarligt om antidumpningstullarna fick löpa ut, vilket skulle leda till att väsentlig skada skulle återkomma.

| (86) | Med tanke på de förväntade volymerna och priserna på import av den berörda produkten från Indien skulle unionsindustrin löpa en allvarlig risk. Som sägs i skäl 78 skulle sådan import ytterligare försämra unionsindustrins marknadsandelar, försäljningsvolym och sysselsättning och även pressa ned dess priser, vilket i förlängningen skulle försämra dess lönsamhet i likhet med de negativa nivåer som konstaterades i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(86)

Med tanke på de förväntade volymerna och priserna på import av den berörda produkten från Indien skulle unionsindustrin löpa en allvarlig risk. Som sägs i skäl 78 skulle sådan import ytterligare försämra unionsindustrins marknadsandelar, försäljningsvolym och sysselsättning och även pressa ned dess priser, vilket i förlängningen skulle försämra dess lönsamhet i likhet med de negativa nivåer som konstaterades i den ursprungliga undersökningen.

| (87) | Av ovanstående anledningar och då inget tyder på motsatsen dras slutsatsen att ett bibehållande av de befintliga åtgärderna inte skulle strida mot unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(87)

Av ovanstående anledningar och då inget tyder på motsatsen dras slutsatsen att ett bibehållande av de befintliga åtgärderna inte skulle strida mot unionsindustrins intresse.

3.   Icke-närstående importörers/handlares intressen

| (88) | Kommissionen sände frågeformulär till tio icke-närstående importörer och handlare. Bara ett av dessa företag svarade och uttryckte sina invändningar mot ärendet. Eftersom företaget är närstående en indisk tillverkare av rep av syntetfibrer kan det dock inte betraktas som en icke-närstående importör. Eftersom företaget är en närstående importör är dess intresse naturligt knutet till dess närstående indiska tillverkares intresse. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen sände frågeformulär till tio icke-närstående importörer och handlare. Bara ett av dessa företag svarade och uttryckte sina invändningar mot ärendet. Eftersom företaget är närstående en indisk tillverkare av rep av syntetfibrer kan det dock inte betraktas som en icke-närstående importör. Eftersom företaget är en närstående importör är dess intresse naturligt knutet till dess närstående indiska tillverkares intresse.

| (89) | Under de omständigheterna konstateras att inga tvingande skäl förefaller föreligga som tyder på att ett bibehållande av åtgärderna i hög grad skulle påverka de berörda icke-närstående importörerna eller handlarna negativt. |
| --- | --- |

(89)

Under de omständigheterna konstateras att inga tvingande skäl förefaller föreligga som tyder på att ett bibehållande av åtgärderna i hög grad skulle påverka de berörda icke-närstående importörerna eller handlarna negativt.

4.   Användarnas intresse

| (90) | Kommissionen sände en skrivelse till en intresseorganisation för användare av den berörda produkten. Ingen användare lämnade något fullständigt ifyllt frågeformulär som svar, och inga skriftliga inlagor inkom från organisationen. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen sände en skrivelse till en intresseorganisation för användare av den berörda produkten. Ingen användare lämnade något fullständigt ifyllt frågeformulär som svar, och inga skriftliga inlagor inkom från organisationen.

| (91) | Eftersom användarna inte varit samarbetsvilliga och eftersom antidumpningsåtgärdernas effekter torde vara försumbara jämfört med andra kostnader för de huvudsakliga avnämarindustrierna, såsom varvsindustri, verkstadsindustri och drift av offshoreplattformar, dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att ha väsentlig negativ verkan på de användarna. |
| --- | --- |

(91)

Eftersom användarna inte varit samarbetsvilliga och eftersom antidumpningsåtgärdernas effekter torde vara försumbara jämfört med andra kostnader för de huvudsakliga avnämarindustrierna, såsom varvsindustri, verkstadsindustri och drift av offshoreplattformar, dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att ha väsentlig negativ verkan på de användarna.

5.   Slutsats

| (92) | Om åtgärderna bibehålls kan det förväntas garantera att den dumpade indiska importen inte återupptas på unionsmarknaden i väsentliga volymer på kort tid. Därigenom kan unionsindustrin fortsätta att dra nytta av konkurrensförhållandena på unionsmarknaden och en minskad risk för nedläggningar och minskad sysselsättning. Dessa gynnsamma effekter förväntas också trygga förutsättningarna för unionsindustrin att ta fram innovativa produkter med högre teknikinnehåll för nya, specialiserade tillämpningar. |
| --- | --- |

(92)

Om åtgärderna bibehålls kan det förväntas garantera att den dumpade indiska importen inte återupptas på unionsmarknaden i väsentliga volymer på kort tid. Därigenom kan unionsindustrin fortsätta att dra nytta av konkurrensförhållandena på unionsmarknaden och en minskad risk för nedläggningar och minskad sysselsättning. Dessa gynnsamma effekter förväntas också trygga förutsättningarna för unionsindustrin att ta fram innovativa produkter med högre teknikinnehåll för nya, specialiserade tillämpningar.

| (93) | Det bör också framhållas att efter beaktande av importörers, handlares och användares intressen i unionen förefaller inga tvingande skäl föreligga som gör att ett bibehållande av åtgärderna skulle få en betydande negativ inverkan. |
| --- | --- |

(93)

Det bör också framhållas att efter beaktande av importörers, handlares och användares intressen i unionen förefaller inga tvingande skäl föreligga som gör att ett bibehållande av åtgärderna skulle få en betydande negativ inverkan.

| (94) | Mot bakgrund av dessa slutsatser när det gäller hur fortsatta åtgärder påverkar olika aktörer på unionsmarknaden dras slutsatsen att fortsatta åtgärder inte strider mot unionens intresse. |
| --- | --- |

(94)

Mot bakgrund av dessa slutsatser när det gäller hur fortsatta åtgärder påverkar olika aktörer på unionsmarknaden dras slutsatsen att fortsatta åtgärder inte strider mot unionens intresse.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (95) | Mot denna bakgrund, bl.a. de indiska tillverkarnas enorma outnyttjade kapacitet, deras starka exportinriktning och växande närvaro på tröskeln till unionsmarknaden, deras priser vid export till andra tredjeländer som befanns ligga under normalvärdet och också långt under unionsindustrins priser under översynsperioden samt unionsindustrins relativt utsatta situation, är det sannolikt att skadevållande dumpning från Indien skulle återupptas om åtgärderna fick löpa ut. |
| --- | --- |

(95)

Mot denna bakgrund, bl.a. de indiska tillverkarnas enorma outnyttjade kapacitet, deras starka exportinriktning och växande närvaro på tröskeln till unionsmarknaden, deras priser vid export till andra tredjeländer som befanns ligga under normalvärdet och också långt under unionsindustrins priser under översynsperioden samt unionsindustrins relativt utsatta situation, är det sannolikt att skadevållande dumpning från Indien skulle återupptas om åtgärderna fick löpa ut.

| (96) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera att de gällande åtgärderna bibehålls i sin nuvarande form. Parterna gavs också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter, men ingen lämnade synpunkter som skulle ha motiverat att slutsatserna ändrades. Påståendena i samband med utlämnandet av resultat har behandlats i respektive skäl i denna förordning. |
| --- | --- |

(96)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera att de gällande åtgärderna bibehålls i sin nuvarande form. Parterna gavs också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter, men ingen lämnade synpunkter som skulle ha motiverat att slutsatserna ändrades. Påståendena i samband med utlämnandet av resultat har behandlats i respektive skäl i denna förordning.

| (97) | Av detta följer, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, att de antidumpningstullar som införs genom förordning (EG) nr 1736/2004 bör bibehållas. |
| --- | --- |

(97)

Av detta följer, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, att de antidumpningstullar som införs genom förordning (EG) nr 1736/2004 bör bibehållas.

| (98) | Utan att bortse från att det har fastställts att det är sannolikt att skadevållande dumpning skulle återkomma, råder dock särskilda omständigheter i detta förfarande, bland annat det förhållandet att åtgärderna varit i kraft under lång tid och redan förlängts en gång och att den faktiska importen från Indien varit mycket liten som sägs i skälen 21–24. Dessa sakförhållanden bör återspeglas i de ännu en gång förlängda antidumpningsåtgärdernas giltighetstid, som bör vara tre år. Efter utlämnandet av uppgifter gjorde sökanden gällande att åtgärderna borde förlängas med fem år och att de ovanstående argumenten för en kortare förlängning var omotiverade. |
| --- | --- |

(98)

Utan att bortse från att det har fastställts att det är sannolikt att skadevållande dumpning skulle återkomma, råder dock särskilda omständigheter i detta förfarande, bland annat det förhållandet att åtgärderna varit i kraft under lång tid och redan förlängts en gång och att den faktiska importen från Indien varit mycket liten som sägs i skälen 21–24. Dessa sakförhållanden bör återspeglas i de ännu en gång förlängda antidumpningsåtgärdernas giltighetstid, som bör vara tre år. Efter utlämnandet av uppgifter gjorde sökanden gällande att åtgärderna borde förlängas med fem år och att de ovanstående argumenten för en kortare förlängning var omotiverade.

| (99) | I normalfallet förlängs åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen i fem år. Vid undersökningen konstaterades att unionsindustrin fortfarande befann sig i ett utsatt läge i slutet av översynsperioden, då den haft ekonomiska svårigheter länge, vilket även konstaterades i den ursprungliga undersökningen. Därför har industrin ännu inte helt återhämtat sig från den skadevållande dumpningen. Ett antal skadeindikatorer visar dock att åtgärderna redan medfört vissa väsentliga förbättringar. Av analysen av detta komplicerade läge dras slutsatsen att en fullständig, genomgripande återhämtning från den skadevållande dumpningens tidigare effekter troligen kommer att ske inom en kortare tid än normalperioden på fem år. Bedömningen gjordes att en period på tre år torde vara tillräcklig för att unionsindustrin skulle återhämta sig fullständigt i ekonomiskt hänseende, mot bakgrund av den samlade skadebedömningen och marknadens sannolika utveckling med åtgärderna bibehållna. Av dessa anledningar förefaller det inte motiverat at bibehålla åtgärderna under en längre tid. |
| --- | --- |

(99)

I normalfallet förlängs åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen i fem år. Vid undersökningen konstaterades att unionsindustrin fortfarande befann sig i ett utsatt läge i slutet av översynsperioden, då den haft ekonomiska svårigheter länge, vilket även konstaterades i den ursprungliga undersökningen. Därför har industrin ännu inte helt återhämtat sig från den skadevållande dumpningen. Ett antal skadeindikatorer visar dock att åtgärderna redan medfört vissa väsentliga förbättringar. Av analysen av detta komplicerade läge dras slutsatsen att en fullständig, genomgripande återhämtning från den skadevållande dumpningens tidigare effekter troligen kommer att ske inom en kortare tid än normalperioden på fem år. Bedömningen gjordes att en period på tre år torde vara tillräcklig för att unionsindustrin skulle återhämta sig fullständigt i ekonomiskt hänseende, mot bakgrund av den samlade skadebedömningen och marknadens sannolika utveckling med åtgärderna bibehållna. Av dessa anledningar förefaller det inte motiverat at bibehålla åtgärderna under en längre tid.

| (100) | Således konstateras att en förlängning av åtgärderna i hela femårsperioden inte helt stöds av de fakta som framkommit under översynen, och att åtgärderna därför inte bör gälla längre än tre år. |
| --- | --- |

(100)

Således konstateras att en förlängning av åtgärderna i hela femårsperioden inte helt stöds av de fakta som framkommit under översynen, och att åtgärderna därför inte bör gälla längre än tre år.

| (101) | Den individuella antidumpningstullsats som anges i artikel 2 i denna förordning fastställdes på grundval av den ursprungliga undersökningens resultat. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under den undersökningen för det företaget. Denna tullsats (i motsats till den landsomfattande tull som tillämpas på ”övriga företag”) är således endast tillämplig på import av produkter med ursprung i Indien tillverkade av företaget, och således av den särskilda juridiska person som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i artikel 1, inbegripet enheter som är närstående den som uttryckligen nämns, omfattas inte av denna tullsats, utan ska omfattas av den landsomfattande tullsatsen. |
| --- | --- |

(101)

Den individuella antidumpningstullsats som anges i artikel 2 i denna förordning fastställdes på grundval av den ursprungliga undersökningens resultat. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under den undersökningen för det företaget. Denna tullsats (i motsats till den landsomfattande tull som tillämpas på ”övriga företag”) är således endast tillämplig på import av produkter med ursprung i Indien tillverkade av företaget, och således av den särskilda juridiska person som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i artikel 1, inbegripet enheter som är närstående den som uttryckligen nämns, omfattas inte av denna tullsats, utan ska omfattas av den landsomfattande tullsatsen.

| (102) | Ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(102)

Ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av surrningsgarn och tågvirke, även flätade och impregnerade, överdragna eller belagda med gummi eller plast, av polyeten eller polypropen, annat än skördegarn, med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m), samt av andra syntetfibrer av nylon eller andra polyamider eller av polyester med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m), med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19.

2.   Följande antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Garware Wall Ropes Ltd | 53,0 % | 8755 |
| Övriga företag | 82,0 % | 8900 |

Företag

Tullsats

Taric-tilläggsnummer

Garware Wall Ropes Ltd

53,0 %

8755

Övriga företag

82,0 %

8900

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska gälla i tre år.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.

På rådets vägnar

J. SCHAUVLIEGE

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EGT L 183, 26.6.1998, s. 1.

2

(3)  EUT L 311, 8.10.2004, s. 1.

3

(4)  EUT C 240, 7.10.2009, s. 6.

4

---

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/22

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1243/2010

av den 20 december 2010

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina tillverkade av Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag efter att ha hört rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande bestämmelser

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning av import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) och Ukraina (nedan kallat den första undersökningen), infördes antidumpningsåtgärder genom rådets förordning (EG) nr 452/2007 av den 23 april 2007 (2). Den förordningen trädde i kraft den 27 april 2007. |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning av import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) och Ukraina (nedan kallat den första undersökningen), infördes antidumpningsåtgärder genom rådets förordning (EG) nr 452/2007 av den 23 april 2007 (2). Den förordningen trädde i kraft den 27 april 2007.

| (2) | Det erinras om att den slutgiltiga antidumpningstullen på strykbrädor tillverkade av den kinesiske exporterande tillverkaren Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (nedan kallad Since Hardware) var 0 % medan den varierade mellan 18,1 % och 38,1 % för andra kinesiska exporterande tillverkare. Efter en interimsöversyn ökades dessa tullar till upp till 42,3 % enligt rådets genomförandeförordning (EU) nr 270/2010 av den 29 mars 2010 om ändring av förordning (EG) nr 452/2007. (3) |
| --- | --- |

(2)

Det erinras om att den slutgiltiga antidumpningstullen på strykbrädor tillverkade av den kinesiske exporterande tillverkaren Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (nedan kallad Since Hardware) var 0 % medan den varierade mellan 18,1 % och 38,1 % för andra kinesiska exporterande tillverkare. Efter en interimsöversyn ökades dessa tullar till upp till 42,3 % enligt rådets genomförandeförordning (EU) nr 270/2010 av den 29 mars 2010 om ändring av förordning (EG) nr 452/2007. (3)

2.   Inledande av det aktuella förfarandet

| (3) | Den 2 oktober 2009 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) (nedan kallat tillkännagivande om inledande) att den inlett en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen om import till unionen av strykbrädor med ursprung i Kina, begränsad till Since Hardware. I tillkännagivandet om inledande meddelande kommissionen också att en översyn i enlighet med artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1515/2001 inletts (nedan kallad översyn enligt förordning (EG) nr 1515/2001) för att möjliggöra eventuella nödvändiga ändringar av förordning (EG) nr 452/2007 mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan med rubriken Mexiko-slutliga antidumpningsåtgärder på nötkött och ris (AB-2005-6) (5) (nedan kallad rapporten från WTO:s överprövningsorgan). |
| --- | --- |

(3)

Den 2 oktober 2009 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) (nedan kallat tillkännagivande om inledande) att den inlett en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen om import till unionen av strykbrädor med ursprung i Kina, begränsad till Since Hardware. I tillkännagivandet om inledande meddelande kommissionen också att en översyn i enlighet med artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1515/2001 inletts (nedan kallad översyn enligt förordning (EG) nr 1515/2001) för att möjliggöra eventuella nödvändiga ändringar av förordning (EG) nr 452/2007 mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan med rubriken Mexiko-slutliga antidumpningsåtgärder på nötkött och ris (AB-2005-6) (5) (nedan kallad rapporten från WTO:s överprövningsorgan).

| (4) | Antidumpningsundersökningen inleddes efter ett klagomål som lämnades in den 20 augusti 2009 av tre unionstillverkare, Colombo New Scal S.p.A., Pirola S.p.A. och Vale Mill (Rochdale) Ltd. (nedan kallade klagandena), företrädare för en betydande del av unionens samlade produktion av styrkbrädor. |
| --- | --- |

(4)

Antidumpningsundersökningen inleddes efter ett klagomål som lämnades in den 20 augusti 2009 av tre unionstillverkare, Colombo New Scal S.p.A., Pirola S.p.A. och Vale Mill (Rochdale) Ltd. (nedan kallade klagandena), företrädare för en betydande del av unionens samlade produktion av styrkbrädor.

| (5) | Det erinras om att en ny antidumpningsundersökning grundad på artikel 5 i grundförordningen inleddes mot Since Hardware i stället för en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan. I den rapporten fastställs i punkterna 305 och 306 att en exporterande tillverkare som i en ursprunglig undersökning inte anses bidra till dumpning ska undantas från den slutgiltiga åtgärd som införs till följd av en sådan undersökning och inte heller kan bli föremål för administrativa undersökningar eller undersökningar av ändrade omständigheter. |
| --- | --- |

(5)

Det erinras om att en ny antidumpningsundersökning grundad på artikel 5 i grundförordningen inleddes mot Since Hardware i stället för en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan. I den rapporten fastställs i punkterna 305 och 306 att en exporterande tillverkare som i en ursprunglig undersökning inte anses bidra till dumpning ska undantas från den slutgiltiga åtgärd som införs till följd av en sådan undersökning och inte heller kan bli föremål för administrativa undersökningar eller undersökningar av ändrade omständigheter.

| (6) | Since Hardware angav att kommissionen inte kunde inleda en ny antidumpningsundersökning grundad på artikel 5 i grundförordningen mot ett företag, eftersom det skulle strida mot den allmänna principen i artikel VI i Gatt-avtalet och WTO:s antidumpningsavtal (WTO ADA) samt mot den i grundförordningen, att antidumpningsförfaranden ska riktas mot import från länder och inte från enskilda företag. Since Hardware hävdade särskilt att kommissionen bröt mot artiklarna 9.3 och 11.6 i grundförordningen genom att inleda en antidumpningsundersökning grundad på artikel 5 i stället för artikel 11.3 i grundförordningen. Since Hardware hävdade också att eftersom WTO:s regler saknar direkt effekt i unionens rättsordning kan kommissionen inte besluta att bortse från ovanstående bestämmelser i grundförordningen för att automatiskt tillämpa ett WTO-avgörande, utan att rådet först ändrar grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Since Hardware angav att kommissionen inte kunde inleda en ny antidumpningsundersökning grundad på artikel 5 i grundförordningen mot ett företag, eftersom det skulle strida mot den allmänna principen i artikel VI i Gatt-avtalet och WTO:s antidumpningsavtal (WTO ADA) samt mot den i grundförordningen, att antidumpningsförfaranden ska riktas mot import från länder och inte från enskilda företag. Since Hardware hävdade särskilt att kommissionen bröt mot artiklarna 9.3 och 11.6 i grundförordningen genom att inleda en antidumpningsundersökning grundad på artikel 5 i stället för artikel 11.3 i grundförordningen. Since Hardware hävdade också att eftersom WTO:s regler saknar direkt effekt i unionens rättsordning kan kommissionen inte besluta att bortse från ovanstående bestämmelser i grundförordningen för att automatiskt tillämpa ett WTO-avgörande, utan att rådet först ändrar grundförordningen.

| (7) | I detta avseende medges att antidumpningsförfaranden normalt inleds mot import från ett land och inte från enskilda företag. Det aktuella fallet utgör dock ett undantag från ovanstående regel mot bakgrund av följande speciella omständigheter. I rapporten från WTO:s överprövningsorgan klargjordes i punkterna 216–218 att artikel 5.8 i WTO ADA kräver att en undersökande myndighet avslutar undersökningen av en exportör om det i en ursprunglig undersökning framgår att denne inte har en dumpningsmarginal över miniminivån och, i punkt 305, att exportören därmed ska undantas från slutgiltiga antidumpningsåtgärder och inte kan bli föremål för administrativa undersökningar eller undersökningar av ändrade omständigheter. Det är sant att avsaknaden av direkt effekt av WTO:s regler innebär att lagligheten i de åtgärder som unionens institutioner (nedan kallade institutionerna) har antagit normalt inte kan granskas mot bakgrund av WTO- avtalen. I detta särskilda fall innebär detta dock inte att institutionerna måste bortse från WTO:s regler och i synnerhet rapporten från WTO:s överprövningsorgan. Förordning (EG) nr 1515/2001 antogs särskilt i syfte att göra det möjligt för institutionerna att sörja för att en åtgärd som har vidtagits i enlighet med grundförordningen överensstämmer med reglerna i en rapport som antagits av tvistelösningsorganet, såsom nämns i skäl 4 i förordning (EG) nr 1515/2001 utan att först ändra grundförordningen. Enligt förordning (EG) nr 1515/2001 kan institutionerna alltså formellt utesluta exportörer som enligt en tidigare ursprunglig undersökning inte har ansetts dumpa, från tillämpningsområdet för den förordning som antogs i slutet av den undersökningen. I detta syfte inleddes översynen av förordning (EG) nr 452/2007 i enlighet med förordning (EG) nr 1515/2001. |
| --- | --- |

(7)

I detta avseende medges att antidumpningsförfaranden normalt inleds mot import från ett land och inte från enskilda företag. Det aktuella fallet utgör dock ett undantag från ovanstående regel mot bakgrund av följande speciella omständigheter. I rapporten från WTO:s överprövningsorgan klargjordes i punkterna 216–218 att artikel 5.8 i WTO ADA kräver att en undersökande myndighet avslutar undersökningen av en exportör om det i en ursprunglig undersökning framgår att denne inte har en dumpningsmarginal över miniminivån och, i punkt 305, att exportören därmed ska undantas från slutgiltiga antidumpningsåtgärder och inte kan bli föremål för administrativa undersökningar eller undersökningar av ändrade omständigheter. Det är sant att avsaknaden av direkt effekt av WTO:s regler innebär att lagligheten i de åtgärder som unionens institutioner (nedan kallade institutionerna) har antagit normalt inte kan granskas mot bakgrund av WTO- avtalen. I detta särskilda fall innebär detta dock inte att institutionerna måste bortse från WTO:s regler och i synnerhet rapporten från WTO:s överprövningsorgan. Förordning (EG) nr 1515/2001 antogs särskilt i syfte att göra det möjligt för institutionerna att sörja för att en åtgärd som har vidtagits i enlighet med grundförordningen överensstämmer med reglerna i en rapport som antagits av tvistelösningsorganet, såsom nämns i skäl 4 i förordning (EG) nr 1515/2001 utan att först ändra grundförordningen. Enligt förordning (EG) nr 1515/2001 kan institutionerna alltså formellt utesluta exportörer som enligt en tidigare ursprunglig undersökning inte har ansetts dumpa, från tillämpningsområdet för den förordning som antogs i slutet av den undersökningen. I detta syfte inleddes översynen av förordning (EG) nr 452/2007 i enlighet med förordning (EG) nr 1515/2001.

| (8) | Dessutom utesluter inte någon av bestämmelserna i grundförordningen att en ny antidumpningsundersökning, grundad på artikel 5 i grundförordningen, inleds mot ett företag. Uninonens rättsakter ska så långt möjligt tolkas mot bakgrund av internationell rätt, i synnerhet när dessa rättsakter syftar till att genomföra ett internationellt avtal som unionen har ingått. Å ena sidan gör WTO:s antidumpningsavtal det möjligt för medlemmar i WTO att införa tullar för att motverka skadlig dumpning, men å andra sidan har överprövningsorganet i rapporten från WTO:s överprövningsorgan, tolkat avtalet som att det inte tillåter undersökningar av företag som enligt ursprungliga undersökningar inte har bidragit till dumping, och därför måste grundförordningen tolkas som att den tillåter unionen att inleda en undersökning grundad på artikel 5 i grundförordningen i ett fall som detta. |
| --- | --- |

(8)

Dessutom utesluter inte någon av bestämmelserna i grundförordningen att en ny antidumpningsundersökning, grundad på artikel 5 i grundförordningen, inleds mot ett företag. Uninonens rättsakter ska så långt möjligt tolkas mot bakgrund av internationell rätt, i synnerhet när dessa rättsakter syftar till att genomföra ett internationellt avtal som unionen har ingått. Å ena sidan gör WTO:s antidumpningsavtal det möjligt för medlemmar i WTO att införa tullar för att motverka skadlig dumpning, men å andra sidan har överprövningsorganet i rapporten från WTO:s överprövningsorgan, tolkat avtalet som att det inte tillåter undersökningar av företag som enligt ursprungliga undersökningar inte har bidragit till dumping, och därför måste grundförordningen tolkas som att den tillåter unionen att inleda en undersökning grundad på artikel 5 i grundförordningen i ett fall som detta.

| (9) | Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2010 av den 20 december 2010 (6) Since Hardware undantogs från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 453/2007. |
| --- | --- |

(9)

Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2010 av den 20 december 2010 (6) Since Hardware undantogs från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 453/2007.

| (10) | Mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i det här fallet, var det därför lagligt att inleda en antidumpningsundersökning mot Since Hardware, med stöd av artikel 5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i det här fallet, var det därför lagligt att inleda en antidumpningsundersökning mot Since Hardware, med stöd av artikel 5 i grundförordningen.

3.   Berörda parter

| (11) | Kommissionen underrättade officiellt Since Hardware, importörerna, kända berörda unionstillverkare, företrädare för det berörda landet och tillverkare i potentiellt jämförbara länder om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen underrättade officiellt Since Hardware, importörerna, kända berörda unionstillverkare, företrädare för det berörda landet och tillverkare i potentiellt jämförbara länder om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (12) | För att Since Hardware, om företaget så önskade, skulle kunna ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sände kommissionen ett ansökningsformulär till den exporterande tillverkaren. Kommissionen skickade också ett frågeformulär till Since Hardware. Den exporterande tillverkaren lämnade in en ansökan om marknadsekonomisk status och individuell behandling och svarade på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(12)

För att Since Hardware, om företaget så önskade, skulle kunna ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sände kommissionen ett ansökningsformulär till den exporterande tillverkaren. Kommissionen skickade också ett frågeformulär till Since Hardware. Den exporterande tillverkaren lämnade in en ansökan om marknadsekonomisk status och individuell behandling och svarade på frågeformuläret.

| (13) | Eftersom antalet unionstillverkare var stort förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för att fastställa bidraget till skadan enligt artikel 17 i grundförordningen. Fem unionstillverkare anmälde sig och lämnade de begärda uppgifterna för stickprovsförfarandet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom antalet unionstillverkare var stort förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för att fastställa bidraget till skadan enligt artikel 17 i grundförordningen. Fem unionstillverkare anmälde sig och lämnade de begärda uppgifterna för stickprovsförfarandet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (14) | Av ovanstående fem unionstillverkare var det bara de tre klagandena som ingick i unionsindustrin i den första undersökningen. Med tanke på de särskilda omständigheterna i detta fall, såsom de beskrivs i skälen 57–60, beslutades att frågeformulär endast skulle sändas till dessa tre unionstillverkare medan de andra två uppmanades att lämna eventuella ytterligare kommentarer som kommissionen skulle kunna ha nytta av för att utröna om importen av produkter tillverkade av Since Hardware har vållat unionsindustrin skada. Alla tre unionstillverkarna lämnade in ifyllda frågeformulär. De andra två unionstillverkarna lämnade inga ytterligare kommentarer till förfarandet. |
| --- | --- |

(14)

Av ovanstående fem unionstillverkare var det bara de tre klagandena som ingick i unionsindustrin i den första undersökningen. Med tanke på de särskilda omständigheterna i detta fall, såsom de beskrivs i skälen 57–60, beslutades att frågeformulär endast skulle sändas till dessa tre unionstillverkare medan de andra två uppmanades att lämna eventuella ytterligare kommentarer som kommissionen skulle kunna ha nytta av för att utröna om importen av produkter tillverkade av Since Hardware har vållat unionsindustrin skada. Alla tre unionstillverkarna lämnade in ifyllda frågeformulär. De andra två unionstillverkarna lämnade inga ytterligare kommentarer till förfarandet.

| (15) | Kommission sände också frågeformulär till alla kända tillverkare i potentiellt jämförbara länder och till alla kända berörda importörer som inte har någon relation med Since Hardware. Vad gäller icke-närstående importörer i unionen, var det från början två företag som samarbetade i undersökningen. Ett av dem kunde dock inte fortsätta samarbetet. Den andra importören var samma företag som en av de icke-klagande unionstillverkarna. Detta företag lämnade in svar på importörernas frågeblad. Dessutom samarbetade en branschorganisation i undersökningen och lämnade kommentarer. |
| --- | --- |

(15)

Kommission sände också frågeformulär till alla kända tillverkare i potentiellt jämförbara länder och till alla kända berörda importörer som inte har någon relation med Since Hardware. Vad gäller icke-närstående importörer i unionen, var det från början två företag som samarbetade i undersökningen. Ett av dem kunde dock inte fortsätta samarbetet. Den andra importören var samma företag som en av de icke-klagande unionstillverkarna. Detta företag lämnade in svar på importörernas frågeblad. Dessutom samarbetade en branschorganisation i undersökningen och lämnade kommentarer.

| (16) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att bedöma marknadsekonomisk status och fastställa dumpning, bidrag till skada och unionens intresse. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos Since Hardware i Guangzhou i Kina och hos Vale Mill (Rochdale) Ltd. i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att bedöma marknadsekonomisk status och fastställa dumpning, bidrag till skada och unionens intresse. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos Since Hardware i Guangzhou i Kina och hos Vale Mill (Rochdale) Ltd. i Förenade kungariket.

| (17) | Kommissionen informerade berörda parter om att den med hänsyn till den komplicerade rättsliga bakgrunden till denna undersökning (se skäl 3 och följande), inte ansåg det lämpligt att vidta några provisoriska åtgärder i det här fallet utan i stället fortsätta undersökningen. Ingen part gjorde några invändningar. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen informerade berörda parter om att den med hänsyn till den komplicerade rättsliga bakgrunden till denna undersökning (se skäl 3 och följande), inte ansåg det lämpligt att vidta några provisoriska åtgärder i det här fallet utan i stället fortsätta undersökningen. Ingen part gjorde några invändningar.

| (18) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheterna och övervägandena utifrån vilka kommissionen avsåg att rekommendera införandet av en slutgiltig antidumpningstull och de gavs tillfälle att yttra sig. Parternas skriftliga synpunkter togs i beaktande, och undersökningsresultaten har när det varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(18)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheterna och övervägandena utifrån vilka kommissionen avsåg att rekommendera införandet av en slutgiltig antidumpningstull och de gavs tillfälle att yttra sig. Parternas skriftliga synpunkter togs i beaktande, och undersökningsresultaten har när det varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa.

4.   Undersökningsperiod

| (19) | Undersökningen av dumpning och prisunderskridande omfattade perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP). Undersökningen av importvolymer från Since Hardware som är av betydelse för bedömningen av (bidrag till) skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). På grund av de särskilda omständigheterna i det här fallet – nämligen att en annan ursprunglig undersökning av samma produkt och samma tredje land genomfördes för bara några år sedan – och på grund av att de tullar som den undersökningen ledde fram till fortfarande gäller, kommer hänvisningar i skadeanalysen att göras till skadeundersökningsperioden i den tidigare undersökningen (nedan kallad undersökningsperioden i den första undersökningen). |
| --- | --- |

(19)

Undersökningen av dumpning och prisunderskridande omfattade perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP). Undersökningen av importvolymer från Since Hardware som är av betydelse för bedömningen av (bidrag till) skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). På grund av de särskilda omständigheterna i det här fallet – nämligen att en annan ursprunglig undersökning av samma produkt och samma tredje land genomfördes för bara några år sedan – och på grund av att de tullar som den undersökningen ledde fram till fortfarande gäller, kommer hänvisningar i skadeanalysen att göras till skadeundersökningsperioden i den tidigare undersökningen (nedan kallad undersökningsperioden i den första undersökningen).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (20) | Den produkt som berörs är strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina som tillverkats av Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd (nedan kallad den berörda produkten), för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(20)

Den produkt som berörs är strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina som tillverkats av Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd (nedan kallad den berörda produkten), för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00.

| (21) | Undersökningen visade att det finns olika typer av strykbrädor, vilka huvudsakligen skiljer sig åt i fråga om konstruktion, storlek, tillverkningsmaterial och tillbehör. Alla typer har dock samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden. |
| --- | --- |

(21)

Undersökningen visade att det finns olika typer av strykbrädor, vilka huvudsakligen skiljer sig åt i fråga om konstruktion, storlek, tillverkningsmaterial och tillbehör. Alla typer har dock samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden.

| (22) | Den exporterande tillverkaren hävdar att strykbrädors väsentliga delar inte ska omfattas av undersökningen eftersom strykbrädor och väsentliga delar (t.ex. ben, brädor och strykjärnsställ) inte utgör en enda produkt och därför inte kan vara en del av samma produkt i en enda undersökning. Detta argument bekräftades inte i undersökningen. I denna undersökning framkom att väsentliga delar av strykbrädor ska omfattas eftersom ben, brädor och strykjärnsställ avgör egenskaperna för slutprodukten och inte kan ha någon annan slutanvändning än att utgöra en del av slutprodukten (dvs. strykbrädan) och som sådan utgör de inte enskilda produkter. Detta överensstämmer med ett antal andra undersökningar där slutprodukter och väsentliga delar betraktades som en enda produkt. Precis som i den första undersökningen betraktas därmed alla befintliga typer av strykbrädor och väsentliga delar som en enda produkt i denna undersökning. |
| --- | --- |

(22)

Den exporterande tillverkaren hävdar att strykbrädors väsentliga delar inte ska omfattas av undersökningen eftersom strykbrädor och väsentliga delar (t.ex. ben, brädor och strykjärnsställ) inte utgör en enda produkt och därför inte kan vara en del av samma produkt i en enda undersökning. Detta argument bekräftades inte i undersökningen. I denna undersökning framkom att väsentliga delar av strykbrädor ska omfattas eftersom ben, brädor och strykjärnsställ avgör egenskaperna för slutprodukten och inte kan ha någon annan slutanvändning än att utgöra en del av slutprodukten (dvs. strykbrädan) och som sådan utgör de inte enskilda produkter. Detta överensstämmer med ett antal andra undersökningar där slutprodukter och väsentliga delar betraktades som en enda produkt. Precis som i den första undersökningen betraktas därmed alla befintliga typer av strykbrädor och väsentliga delar som en enda produkt i denna undersökning.

2.   Likadan produkt

| (23) | Inga skillnader kunde påträffas mellan den berörda produkten och de strykbrädor och väsentliga delar som tillverkades av klagandena och andra samarbetande unionstillverkare och som säljs på unionens marknad. Unionen användes också som jämförbart land. De har båda samma fysiska egenskaper och användningsområden och är utbytbara med varandra. |
| --- | --- |

(23)

Inga skillnader kunde påträffas mellan den berörda produkten och de strykbrädor och väsentliga delar som tillverkades av klagandena och andra samarbetande unionstillverkare och som säljs på unionens marknad. Unionen användes också som jämförbart land. De har båda samma fysiska egenskaper och användningsområden och är utbytbara med varandra.

| (24) | Strykbrädor och väsentliga delar som tillverkas och säljs i unionen och den berörda produkten betraktas därmed som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Strykbrädor och väsentliga delar som tillverkas och säljs i unionen och den berörda produkten betraktas därmed som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (25) | Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina ska normalvärdet enligt artikel 2.7 b i grundförordningen bestämmas i enlighet med artikel 2.1–2.6 för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall det visas att marknadsekonomiska förhållanden råder för tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Dessa kriterier kan sammanfattas på följande sätt:






  — | Företagens beslut fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärdena. |
| --- | --- | --- |

(25)

Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina ska normalvärdet enligt artikel 2.7 b i grundförordningen bestämmas i enlighet med artikel 2.1–2.6 för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall det visas att marknadsekonomiska förhållanden råder för tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Dessa kriterier kan sammanfattas på följande sätt:

—

Företagens beslut fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärdena.

| — | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer (IAS) och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.

| — | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| — | Det finns lagstiftning om konkurser och om ägande vilken garanterar stabilitet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Det finns lagstiftning om konkurser och om ägande vilken garanterar stabilitet och rättssäkerhet.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (26) | Since Hardware begärde i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen marknadsekonomisk status och uppmanades att fylla i ansökningar om sådan status. |
| --- | --- |

(26)

Since Hardware begärde i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen marknadsekonomisk status och uppmanades att fylla i ansökningar om sådan status.

| (27) | Undersökningen visade att Since Hardware inte uppfyllde det kriterium för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c första strecksatsen (kriterium 1) i grundförordningen vad gäller kostnad för viktigare insatsvaror. Undersökningen visade vidare att Since Hardware inte uppfyllde det kriterium för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c andra strecksatsen (kriterium 2) i grundförordningen. De främsta resultaten för marknadsekonomisk status anges nedan. |
| --- | --- |

(27)

Undersökningen visade att Since Hardware inte uppfyllde det kriterium för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c första strecksatsen (kriterium 1) i grundförordningen vad gäller kostnad för viktigare insatsvaror. Undersökningen visade vidare att Since Hardware inte uppfyllde det kriterium för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c andra strecksatsen (kriterium 2) i grundförordningen. De främsta resultaten för marknadsekonomisk status anges nedan.

| (28) | Vad gäller kriterium 1, dvs. att företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och att dess kostnader återspeglar marknadsvärden, noteras att Since Hardware hävdade att man börjat köpa in de viktigaste råvarorna (stålprodukter) på den kinesiska hemmamarknaden, till skillnad från under undersökningsperioden för den första undersökningen, då Since Hardware importerade dessa råvaror. Därför undersöktes om den kinesiska hemmamarknaden för råvarorna kunde anses återspegla marknadsvärden. |
| --- | --- |

(28)

Vad gäller kriterium 1, dvs. att företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och att dess kostnader återspeglar marknadsvärden, noteras att Since Hardware hävdade att man börjat köpa in de viktigaste råvarorna (stålprodukter) på den kinesiska hemmamarknaden, till skillnad från under undersökningsperioden för den första undersökningen, då Since Hardware importerade dessa råvaror. Därför undersöktes om den kinesiska hemmamarknaden för råvarorna kunde anses återspegla marknadsvärden.

| (29) | Det konstaterades efter den första undersökningsperioden, dvs. efter 2005, att staten infört exportbegränsningar på flera stålprodukter, inbegripet de viktigaste insatsvarorna för tillverkning av strykbrädor, nämligen stålplåt, stålrör och ståltråd. Det bör påpekas att kostnaden för dessa insatsvaror utgör en avsevärd del av de totala råvarukostnaderna för den berörda produkten. Införandet av exportavgifter minskade incitamentet att exportera och ökade därigenom de tillgängliga volymerna på hemmamarknaden, vilket i sin tur ledde till lägre priser. I juni 2009 (i slutet av undersökningsperioden) tycks den kinesiska politiken när det gäller stålsektorn ha ändrats igen: exportskatten avskaffades och en ny momsrabatt på stålprodukter har infördes, vilket skapar ett gynnsammare klimat för export. Den nya politiken, som innebär att export inte längre motverkas, sammanfaller med fallande priser på stål på andra världsmarknader och med justeringen av priserna på den kinesiska hemmamarknaden efter internationella priser, vilket innebär att det inte finns någon risk för ökade priser på hemmamarknaden. Dessa upprepade förändringar i skatte- och momssystemet för stålexport gjordes uppenbarligen för att reglera den kinesiska hemmamarknaden för stål och dess priser. Staten hade därmed fortsatt stort inflytande över hemmamarknaden för stål. Stålpriserna i Kina för dessa speciella råvaror följer således inte fritt världsmarknadstrenderna. |
| --- | --- |

(29)

Det konstaterades efter den första undersökningsperioden, dvs. efter 2005, att staten infört exportbegränsningar på flera stålprodukter, inbegripet de viktigaste insatsvarorna för tillverkning av strykbrädor, nämligen stålplåt, stålrör och ståltråd. Det bör påpekas att kostnaden för dessa insatsvaror utgör en avsevärd del av de totala råvarukostnaderna för den berörda produkten. Införandet av exportavgifter minskade incitamentet att exportera och ökade därigenom de tillgängliga volymerna på hemmamarknaden, vilket i sin tur ledde till lägre priser. I juni 2009 (i slutet av undersökningsperioden) tycks den kinesiska politiken när det gäller stålsektorn ha ändrats igen: exportskatten avskaffades och en ny momsrabatt på stålprodukter har infördes, vilket skapar ett gynnsammare klimat för export. Den nya politiken, som innebär att export inte längre motverkas, sammanfaller med fallande priser på stål på andra världsmarknader och med justeringen av priserna på den kinesiska hemmamarknaden efter internationella priser, vilket innebär att det inte finns någon risk för ökade priser på hemmamarknaden. Dessa upprepade förändringar i skatte- och momssystemet för stålexport gjordes uppenbarligen för att reglera den kinesiska hemmamarknaden för stål och dess priser. Staten hade därmed fortsatt stort inflytande över hemmamarknaden för stål. Stålpriserna i Kina för dessa speciella råvaror följer således inte fritt världsmarknadstrenderna.

| (30) | Många undersökningar och rapporter och även offentligt tillgängliga redovisningar från ett antal stålproducenter (7) bekräftar också att den kinesiska staten aktivt stöder utvecklingen av stålsektorn i Kina. |
| --- | --- |

(30)

Många undersökningar och rapporter och även offentligt tillgängliga redovisningar från ett antal stålproducenter (7) bekräftar också att den kinesiska staten aktivt stöder utvecklingen av stålsektorn i Kina.

| (31) | Därför låg stålpriserna på den kinesiska hemmamarknaden under första hälften av undersökningsperioden långt under priserna på andra stora marknader, bl.a. stålpriserna i Nordamerika och Nordeuropa (8), och dessa prisskillnader kan inte förklaras av någon konkurrensfördel i stålproduktionen. Under den andra hälften av undersökningsperioden föll världsmarknadspriset på stål avsevärt i Europa och Nordamerika medan priserna på den kinesiska hemmamarknaden föll i mycket lägre grad. Skillnaderna mellan kinesiska och internationella stålpriser försvann praktiskt taget i slutet av undersökningsperioden. De åtgärder som den kinesiska regeringen vidtog för att reglera den kinesiska stålmarknaden har dock främst lett till en situation där priserna på råvaror fortfarande påverkas av statligt inflytande, vilket har direkt inflytande på företagens beslut att köpa råvaror. |
| --- | --- |

(31)

Därför låg stålpriserna på den kinesiska hemmamarknaden under första hälften av undersökningsperioden långt under priserna på andra stora marknader, bl.a. stålpriserna i Nordamerika och Nordeuropa (8), och dessa prisskillnader kan inte förklaras av någon konkurrensfördel i stålproduktionen. Under den andra hälften av undersökningsperioden föll världsmarknadspriset på stål avsevärt i Europa och Nordamerika medan priserna på den kinesiska hemmamarknaden föll i mycket lägre grad. Skillnaderna mellan kinesiska och internationella stålpriser försvann praktiskt taget i slutet av undersökningsperioden. De åtgärder som den kinesiska regeringen vidtog för att reglera den kinesiska stålmarknaden har dock främst lett till en situation där priserna på råvaror fortfarande påverkas av statligt inflytande, vilket har direkt inflytande på företagens beslut att köpa råvaror.

| (32) | Eftersom Since Hardware köpte sina råvaror på den kinesiska hemmamarknaden under den här undersökningsperioden, gynnades företaget av dessa konstlat låga och snedvridna stålpriser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom Since Hardware köpte sina råvaror på den kinesiska hemmamarknaden under den här undersökningsperioden, gynnades företaget av dessa konstlat låga och snedvridna stålpriser under undersökningsperioden.

| (33) | Därför konstaterades att Since Hardwares viktigaste insatsvaror inte väsentligen återspeglar marknadsvärden. Således drogs slutsatsen att Since Hardware inte har visat att det uppfyller första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen och att företaget av den anledningen inte kan beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(33)

Därför konstaterades att Since Hardwares viktigaste insatsvaror inte väsentligen återspeglar marknadsvärden. Således drogs slutsatsen att Since Hardware inte har visat att det uppfyller första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen och att företaget av den anledningen inte kan beviljas marknadsekonomisk status.

| (34) | Dessutom kunde företaget inte uppvisa att det hade en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med IAS och som tillämpas för alla ändamål, eftersom räkenskaperna och framför allt kapitalkontrollrapporten saknade en viktig transaktion som ägde rum under undersökningsperioden. Revisorerna kommenterade inte denna stora transaktion. Dessutom påträffades en bokföring av ett stort belopp som inte följde principen om korrekt redovisning av konton enligt IAS. Revisorn kommenterade inte heller detta. Slutsatsen blev därför att företaget inte heller har visat att det uppfyller kriterium 2 i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Dessutom kunde företaget inte uppvisa att det hade en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med IAS och som tillämpas för alla ändamål, eftersom räkenskaperna och framför allt kapitalkontrollrapporten saknade en viktig transaktion som ägde rum under undersökningsperioden. Revisorerna kommenterade inte denna stora transaktion. Dessutom påträffades en bokföring av ett stort belopp som inte följde principen om korrekt redovisning av konton enligt IAS. Revisorn kommenterade inte heller detta. Slutsatsen blev därför att företaget inte heller har visat att det uppfyller kriterium 2 i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (35) | Since Hardware, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin gavs möjlighet att lämna synpunkter på ovannämnda undersökningsresultat. Synpunkter inkom från Since Hardware och unionsindustrin. |
| --- | --- |

(35)

Since Hardware, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin gavs möjlighet att lämna synpunkter på ovannämnda undersökningsresultat. Synpunkter inkom från Since Hardware och unionsindustrin.

| (36) | Since Hardware framför tre huvudargument till resultatet av undersökningen av marknadsekonomisk status. För det första framfördes att beslutet fattats efter det att kommissionen hade begärt och fått företagets inhemska försäljning och kostnader, vilket skulle strida mot artikel 2.7 c andra stycket i grundförordningen. För det andra hävdade Since Hardware, även om man höll med om utvecklingen av stålpriserna i sig, att de kinesiska råvarupriserna fortfarande låg i nivå med priser i andra länder och att priset som Since Hardware betalade på den kinesiska marknaden var högre än priset på många stålmarknader i länder med marknadsekonomi världen över. I detta sammanhang ifrågasatte också företaget det relevanta i de nordeuropeiska och nordamerikanska stålpriser som jämförelsen gjordes med. Since Hardware sade också att det fanns priser på andra marknader, exempelvis turkiska och ukrainska exportpriser, som låg lägre än priserna på den kinesiska hemmamarknaden. För det tredje framförde Since Hardware att marknadsekonomisk status inte kan nekas ett företag som är aktivt inom en bransch (strykbrädor) på grund av faktorer som hänför sig till endast en annan bransch (stål) och att kommissionen inte kan kompensera subventioner tidigare i produktionskedjan genom att avslå en begäran om marknadsekonomisk status senare i produktionskedjan. Dessutom hävdade Since Hardware att det var en orimlig bevisbörda att kräva att ett litet styrkbrädsföretag ska lämna bevis på att den kinesiska stålindustrin inte är subventionerad. |
| --- | --- |

(36)

Since Hardware framför tre huvudargument till resultatet av undersökningen av marknadsekonomisk status. För det första framfördes att beslutet fattats efter det att kommissionen hade begärt och fått företagets inhemska försäljning och kostnader, vilket skulle strida mot artikel 2.7 c andra stycket i grundförordningen. För det andra hävdade Since Hardware, även om man höll med om utvecklingen av stålpriserna i sig, att de kinesiska råvarupriserna fortfarande låg i nivå med priser i andra länder och att priset som Since Hardware betalade på den kinesiska marknaden var högre än priset på många stålmarknader i länder med marknadsekonomi världen över. I detta sammanhang ifrågasatte också företaget det relevanta i de nordeuropeiska och nordamerikanska stålpriser som jämförelsen gjordes med. Since Hardware sade också att det fanns priser på andra marknader, exempelvis turkiska och ukrainska exportpriser, som låg lägre än priserna på den kinesiska hemmamarknaden. För det tredje framförde Since Hardware att marknadsekonomisk status inte kan nekas ett företag som är aktivt inom en bransch (strykbrädor) på grund av faktorer som hänför sig till endast en annan bransch (stål) och att kommissionen inte kan kompensera subventioner tidigare i produktionskedjan genom att avslå en begäran om marknadsekonomisk status senare i produktionskedjan. Dessutom hävdade Since Hardware att det var en orimlig bevisbörda att kräva att ett litet styrkbrädsföretag ska lämna bevis på att den kinesiska stålindustrin inte är subventionerad.

| (37) | Vad gäller det första argumentet från Since Hardware, noteras att i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen, ska ett beslut om huruvida Since Hardware uppfyller de fem relevanta kriterierna fattas och det ska förbli gällande under hela undersökningen. Eftersom denna undersökning är begränsad till en enda exporterande tillverkare kontrollerade kommissionen begäran om marknadsekonomisk status och svaret på frågeformuläret om antidumpning på samma gång, inom ramen för samma undersökning på plats. Begäran om marknadsekonomisk status undersöktes på egna grunder och utan hänsyn till vilka effekter det skulle kunna få på beräkningen av dumpningsmarginalen. Några detaljerade dumpningsberäkningar kunde inte göras för Since Hardware innan beslutet om marknadsekonomisk status hade fattats, på grund av att det saknades uppgifter från ett lämpligt land med marknadsekonomi. Därmed förelåg ingen överträdelse av artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Vad gäller det första argumentet från Since Hardware, noteras att i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen, ska ett beslut om huruvida Since Hardware uppfyller de fem relevanta kriterierna fattas och det ska förbli gällande under hela undersökningen. Eftersom denna undersökning är begränsad till en enda exporterande tillverkare kontrollerade kommissionen begäran om marknadsekonomisk status och svaret på frågeformuläret om antidumpning på samma gång, inom ramen för samma undersökning på plats. Begäran om marknadsekonomisk status undersöktes på egna grunder och utan hänsyn till vilka effekter det skulle kunna få på beräkningen av dumpningsmarginalen. Några detaljerade dumpningsberäkningar kunde inte göras för Since Hardware innan beslutet om marknadsekonomisk status hade fattats, på grund av att det saknades uppgifter från ett lämpligt land med marknadsekonomi. Därmed förelåg ingen överträdelse av artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (38) | Vad gäller det andra kravet från Since Hardware visade undersökningen att även om prisskillnaden minskade under andra hälften av undersökningsperioden och praktiskt taget försvann i slutet av undersökningsperioden, vidhålles att även denna justering av de kinesiska priserna i förhållande till de internationella marknadspriserna var ett resultat av statligt inflytande. Under 2009, när priserna på de internationella stålmarknaderna hade rasat på grund av den finansiella och ekonomiska krisen, avskaffade staten de tidigare exportskatterna, vilket gjorde det möjligt att justera de inhemska priserna mot de internationella priserna utan risk för någon större prisökning för dessa viktiga råvaror på hemmamarknaden. Detta visar att marknaden för de råvaror som behövdes för att tillverka den berörda produkten fortfarande var statssubventionerad under den andra hälften av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(38)

Vad gäller det andra kravet från Since Hardware visade undersökningen att även om prisskillnaden minskade under andra hälften av undersökningsperioden och praktiskt taget försvann i slutet av undersökningsperioden, vidhålles att även denna justering av de kinesiska priserna i förhållande till de internationella marknadspriserna var ett resultat av statligt inflytande. Under 2009, när priserna på de internationella stålmarknaderna hade rasat på grund av den finansiella och ekonomiska krisen, avskaffade staten de tidigare exportskatterna, vilket gjorde det möjligt att justera de inhemska priserna mot de internationella priserna utan risk för någon större prisökning för dessa viktiga råvaror på hemmamarknaden. Detta visar att marknaden för de råvaror som behövdes för att tillverka den berörda produkten fortfarande var statssubventionerad under den andra hälften av undersökningsperioden.

| (39) | Det noteras att ytterligare prisuppgifter som Since Hardware lämnat stödde slutsatsen att de viktigaste råvarorna för tillverkning av strykbrädor under första hälften av undersökningsperioden i genomsnitt var väsentligt billigare på den kinesiska hemmamarknaden än på andra större internationella marknader. En jämförelse gjordes mellan kinesiska inhemska stålpriser och inhemska priser på andra marknader som är jämförbara med den kinesiska marknaden vad gäller volym (EU, USA och Kanada) eftersom de har stor stålförbrukning och många aktiva producenter. Andra marknader som Since Hardware angav, t.ex. Turkiet och Ukraina (hemma- och exportmarknader) ansågs inte representativa vad gäller storlek och/eller antal producenter av dessa speciella råvaror och kan därmed inte jämföras med den kinesiska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(39)

Det noteras att ytterligare prisuppgifter som Since Hardware lämnat stödde slutsatsen att de viktigaste råvarorna för tillverkning av strykbrädor under första hälften av undersökningsperioden i genomsnitt var väsentligt billigare på den kinesiska hemmamarknaden än på andra större internationella marknader. En jämförelse gjordes mellan kinesiska inhemska stålpriser och inhemska priser på andra marknader som är jämförbara med den kinesiska marknaden vad gäller volym (EU, USA och Kanada) eftersom de har stor stålförbrukning och många aktiva producenter. Andra marknader som Since Hardware angav, t.ex. Turkiet och Ukraina (hemma- och exportmarknader) ansågs inte representativa vad gäller storlek och/eller antal producenter av dessa speciella råvaror och kan därmed inte jämföras med den kinesiska hemmamarknaden.

| (40) | Det erinras också om att det enligt grundförordningen är företaget som ansöker om marknadsekonomisk status som ska bevisa att det uppfyller relevanta kriterier. Eftersom kommissionen har ställt upp ett antal punkter som visar att kostnader för de viktigaste insatsvarorna inte återspeglar marknadsvärden, åligger det alltså företaget att lämna in uppgifter som motbevisar detta. |
| --- | --- |

(40)

Det erinras också om att det enligt grundförordningen är företaget som ansöker om marknadsekonomisk status som ska bevisa att det uppfyller relevanta kriterier. Eftersom kommissionen har ställt upp ett antal punkter som visar att kostnader för de viktigaste insatsvarorna inte återspeglar marknadsvärden, åligger det alltså företaget att lämna in uppgifter som motbevisar detta.

| (41) | I artikel 2.7 c i grundförordningen ges uttryckligen möjlighet att undersöka om företagens beslut om bl.a. insatsvaror fattas som svar på marknadssignaler som återspeglar utbud och efterfrågan och utan ett större statligt inflytande i detta hänseende, och om kostnader för de viktigaste insatsvarorna i stort sett återspeglar marknadsvärden. Om ett företag inte uppfyller ovanstående villkor kan kommissionen avslå ansökan om marknadsekonomisk status. Det noteras också att Since Hardware under den första undersökningen importerade sina råvaror men senare bytte till kinesiska leverantörer på grund av lägre priser på den kinesiska marknaden. |
| --- | --- |

(41)

I artikel 2.7 c i grundförordningen ges uttryckligen möjlighet att undersöka om företagens beslut om bl.a. insatsvaror fattas som svar på marknadssignaler som återspeglar utbud och efterfrågan och utan ett större statligt inflytande i detta hänseende, och om kostnader för de viktigaste insatsvarorna i stort sett återspeglar marknadsvärden. Om ett företag inte uppfyller ovanstående villkor kan kommissionen avslå ansökan om marknadsekonomisk status. Det noteras också att Since Hardware under den första undersökningen importerade sina råvaror men senare bytte till kinesiska leverantörer på grund av lägre priser på den kinesiska marknaden.

| (42) | Med hänsyn till de identifierade redovisningsproblemen, hävdade Since Hardware att dessa inte hade med Since Hardwares redovisning att göra och under alla omständigheter betydde det inte att företaget inte till fullo följer internationella redovisningsnormer. Since Hardware hävdade också att det redovisningsmisstag som upptäcktes var oväsentligt. |
| --- | --- |

(42)

Med hänsyn till de identifierade redovisningsproblemen, hävdade Since Hardware att dessa inte hade med Since Hardwares redovisning att göra och under alla omständigheter betydde det inte att företaget inte till fullo följer internationella redovisningsnormer. Since Hardware hävdade också att det redovisningsmisstag som upptäcktes var oväsentligt.

| (43) | Det faktum att kinesiska företag enligt inhemsk lag inte kan förväntas följa vissa redovisningsnormer har ingen betydelse för om deras redovisning ska bedömas mot bakgrund av dessa normer vid ett beslut om marknadsekonomisk status. En korrekt redovisning av finansiella rapporter är ett grundläggande IAS-krav och det är upp till företaget att visa att eventuella överträdelser av normerna inte står i strid mot det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen. Detta har inte gjorts för transaktionen i fråga och inte heller för den felaktiga bokföringen. Det senare kan under alla omständigheter inte betraktas som oväsentligt eftersom det utgör en stor procentuell andel av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(43)

Det faktum att kinesiska företag enligt inhemsk lag inte kan förväntas följa vissa redovisningsnormer har ingen betydelse för om deras redovisning ska bedömas mot bakgrund av dessa normer vid ett beslut om marknadsekonomisk status. En korrekt redovisning av finansiella rapporter är ett grundläggande IAS-krav och det är upp till företaget att visa att eventuella överträdelser av normerna inte står i strid mot det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen. Detta har inte gjorts för transaktionen i fråga och inte heller för den felaktiga bokföringen. Det senare kan under alla omständigheter inte betraktas som oväsentligt eftersom det utgör en stor procentuell andel av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden.

| (44) | Sammanfattningsvis ledde alltså inget av Since Hardwares argument till en annan bedömning av resultaten. Mot denna bakgrund bekräftades undersökningsresultaten och slutsatsen att Since Hardware inte bör beviljas marknadsekonomisk status. Det har därmed slutgiltigt avgjorts att Since Hardware inte ska tilldelas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(44)

Sammanfattningsvis ledde alltså inget av Since Hardwares argument till en annan bedömning av resultaten. Mot denna bakgrund bekräftades undersökningsresultaten och slutsatsen att Since Hardware inte bör beviljas marknadsekonomisk status. Det har därmed slutgiltigt avgjorts att Since Hardware inte ska tilldelas marknadsekonomisk status.

2.   Individuell behandling

| (45) | Enligt artikel 2.7 i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna för individuell behandling i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier är i korthet följande:






  — | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(45)

Enligt artikel 2.7 i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna för individuell behandling i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier är i korthet följande:

—

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| — | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

—

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| — | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

—

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| — | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

—

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (46) | Förutom ansökan om marknadsekonomisk status, begärde Since Hardware också individuell behandling för det fall det inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(46)

Förutom ansökan om marknadsekonomisk status, begärde Since Hardware också individuell behandling för det fall det inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.

| (47) | Undersökningen visade att Since Hardware uppfyllde alla ovanstående kriterier och att företaget därför bör beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(47)

Undersökningen visade att Since Hardware uppfyllde alla ovanstående kriterier och att företaget därför bör beviljas individuell behandling.

3.   Normalvärde

| (48) | Enligt artikel 2.7 i grundförordningen ska normalvärdet för import från länder som inte är marknadsekonomier och, i den mån marknadsekonomisk status inte beviljats, från de länder som avses i artikel 2.7 b i grundförordningen, fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (jämförbart land). |
| --- | --- |

(48)

Enligt artikel 2.7 i grundförordningen ska normalvärdet för import från länder som inte är marknadsekonomier och, i den mån marknadsekonomisk status inte beviljats, från de länder som avses i artikel 2.7 b i grundförordningen, fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (jämförbart land).

| (49) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att använda USA som ett jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina, men ingen producent i USA samarbetade i undersökningen. Därefter tillfrågades turkiska och ukrainska företag men inte heller de ville samarbeta. |
| --- | --- |

(49)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att använda USA som ett jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina, men ingen producent i USA samarbetade i undersökningen. Därefter tillfrågades turkiska och ukrainska företag men inte heller de ville samarbeta.

| (50) | Eftersom ingen producent från tredjeland samarbetade vände sig kommissionen på grundval av artikel 2.7 a i grundförordningen till unionstillverkarna och en av dem samarbetade. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom ingen producent från tredjeland samarbetade vände sig kommissionen på grundval av artikel 2.7 a i grundförordningen till unionstillverkarna och en av dem samarbetade.

| (51) | Since Hardware lämnade inga synpunkter på användningen av uppgifter från en unionstillverkare för att fastställa normalvärdet. Normalvärdet fastställdes därmed enligt artikel 2.7 a i grundförordningen och utifrån den kontrollerade information som erhållits från den samarbetande unionstillverkaren. |
| --- | --- |

(51)

Since Hardware lämnade inga synpunkter på användningen av uppgifter från en unionstillverkare för att fastställa normalvärdet. Normalvärdet fastställdes därmed enligt artikel 2.7 a i grundförordningen och utifrån den kontrollerade information som erhållits från den samarbetande unionstillverkaren.

| (52) | Unionstillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten befanns vara representativ i fråga om volym i jämförelse med den berörda produkten som exporterades till unionen av Since Hardware. |
| --- | --- |

(52)

Unionstillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten befanns vara representativ i fråga om volym i jämförelse med den berörda produkten som exporterades till unionen av Since Hardware.

| (53) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för Since Hardware på grundval av kontrollerade uppgifter från den enda samarbetande unionsstillverkaren, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas på unionsmarknaden för jämförbara produkttyper, där försäljningen konstaterades ske vid normal handel, eller på grundval av konstruerade värden, där ingen inhemsk försäljning av jämförbara produkttyper vid normal handel konstaterades, dvs. på grundval av tillverkningskostnaden för strykbrädor tillverkade av unionstillverkaren plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna omkostnader samt vinst. Den använda vinstmarginalen är i linje med den som användes i den första undersökningen. |
| --- | --- |

(53)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för Since Hardware på grundval av kontrollerade uppgifter från den enda samarbetande unionsstillverkaren, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas på unionsmarknaden för jämförbara produkttyper, där försäljningen konstaterades ske vid normal handel, eller på grundval av konstruerade värden, där ingen inhemsk försäljning av jämförbara produkttyper vid normal handel konstaterades, dvs. på grundval av tillverkningskostnaden för strykbrädor tillverkade av unionstillverkaren plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna omkostnader samt vinst. Den använda vinstmarginalen är i linje med den som användes i den första undersökningen.

4.   Exportpris

| (54) | I samtliga fall såldes den berörda produkten direkt på export till oberoende kunder i unionen och exportpriset fastställdes därför enligt artikel 2.8 i grundförordningen, nämligen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas för produkten när den säljs på export till unionen. |
| --- | --- |

(54)

I samtliga fall såldes den berörda produkten direkt på export till oberoende kunder i unionen och exportpriset fastställdes därför enligt artikel 2.8 i grundförordningen, nämligen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas för produkten när den säljs på export till unionen.

5.   Jämförelse

| (55) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, hänsyn till olikheter i faktorer som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta avseende beaktades transportkostnader, försäkring, hanteringskostnader, kreditkostnader och indirekta skatter när så var tillämpligt och motiverat. |
| --- | --- |

(55)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, hänsyn till olikheter i faktorer som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta avseende beaktades transportkostnader, försäkring, hanteringskostnader, kreditkostnader och indirekta skatter när så var tillämpligt och motiverat.

6.   Dumpningsmarginal

| (56) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning. |
| --- | --- |

(56)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning.

| (57) | Since Hardwares dumpningsmarginal, utryckt i procent av nettopriset fritt unionens gräns, var 51,7 %. |
| --- | --- |

(57)

Since Hardwares dumpningsmarginal, utryckt i procent av nettopriset fritt unionens gräns, var 51,7 %.

D.   SKADA

1.   Allmänt

1.1   Speciella särdrag i denna undersökning

| (58) | Undersökningen av den väsentliga skada som unionsindustrin lidit baseras vanligtvis på all dumpad import från ett eller flera exportländer, i enlighet med artikel 3.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Undersökningen av den väsentliga skada som unionsindustrin lidit baseras vanligtvis på all dumpad import från ett eller flera exportländer, i enlighet med artikel 3.2 i grundförordningen.

| (59) | I det här fallet hade dock en fullständig skadeanalys för all import av strykbrädor från bl.a. Kina redan gjorts inom ramen för den första undersökningen. I den undersökningen fastställde kommissionen att dumpad import av strykbrädor från bl.a. Kina hade vållat unionsindustrin väsentlig skada. Detta resultat som fastställdes i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 i grundförordningen grundades på en bedömning av effekterna av all import från Kina och Ukraina, med undantag för import av strykbrädor tillverkade av Since Hardware, som enligt undersökningen inte hade sålts till dumpade priser. |
| --- | --- |

(59)

I det här fallet hade dock en fullständig skadeanalys för all import av strykbrädor från bl.a. Kina redan gjorts inom ramen för den första undersökningen. I den undersökningen fastställde kommissionen att dumpad import av strykbrädor från bl.a. Kina hade vållat unionsindustrin väsentlig skada. Detta resultat som fastställdes i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 i grundförordningen grundades på en bedömning av effekterna av all import från Kina och Ukraina, med undantag för import av strykbrädor tillverkade av Since Hardware, som enligt undersökningen inte hade sålts till dumpade priser.

| (60) | Därför tillämpades under undersökningsperioden antidumpningstullar på all import från dessa länder (endast för Since Hardware tillämpades tullfrihet). Eftersom unionsindustrin redan skyddades mot skadliga effekter av denna import under undersökningsperioden, gick det inte att genomföra en normal fullständig skadeanalys. Därför utvecklades en särskild strategi som anpassades efter särdragen i denna undersökning, där institutionerna fokuserade på särskilda skadeindikatorer. De uppgifter som unionsindustrin ombads lägga fram rörde särskilt frågan om Since Hardware hade sålt till för låga priser och hur stor lönsamheten var på dessa priser. Unionsindustrin inbjöds vidare att lämna ytterligare information som ur deras synvinkel tydde på att Since Hardwares export till unionen hade vållat skada. |
| --- | --- |

(60)

Därför tillämpades under undersökningsperioden antidumpningstullar på all import från dessa länder (endast för Since Hardware tillämpades tullfrihet). Eftersom unionsindustrin redan skyddades mot skadliga effekter av denna import under undersökningsperioden, gick det inte att genomföra en normal fullständig skadeanalys. Därför utvecklades en särskild strategi som anpassades efter särdragen i denna undersökning, där institutionerna fokuserade på särskilda skadeindikatorer. De uppgifter som unionsindustrin ombads lägga fram rörde särskilt frågan om Since Hardware hade sålt till för låga priser och hur stor lönsamheten var på dessa priser. Unionsindustrin inbjöds vidare att lämna ytterligare information som ur deras synvinkel tydde på att Since Hardwares export till unionen hade vållat skada.

| (61) | I detta sammanhang undersökte kommissionen i) utvecklingen av dumpad import av strykbrädor tillverkade av Since Hardware, ii) huruvida denna import skedde till priser som understeg unionsindustrins försäljningspriser samt prisernas lönsamhet, och iii) den information som unionsindustrin lämnade och som tydde på att Since Hardwares export till unionen hade vållat skada, t.ex. om att unionsindustrin förlorat kunder och beställningar till Since Hardware och lönsamheten för dess försäljning inom unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(61)

I detta sammanhang undersökte kommissionen i) utvecklingen av dumpad import av strykbrädor tillverkade av Since Hardware, ii) huruvida denna import skedde till priser som understeg unionsindustrins försäljningspriser samt prisernas lönsamhet, och iii) den information som unionsindustrin lämnade och som tydde på att Since Hardwares export till unionen hade vållat skada, t.ex. om att unionsindustrin förlorat kunder och beställningar till Since Hardware och lönsamheten för dess försäljning inom unionen under undersökningsperioden.

1.2   Definition av unionsindustrin

| (62) | Klagomålet ingavs av tre unionstillverkare som svarar för en betydande del av unionens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten, i detta fall omkring 40 % av unionens samlade produktion. Ingen av de övriga unionstillverkarna motsatte sig att detta förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(62)

Klagomålet ingavs av tre unionstillverkare som svarar för en betydande del av unionens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten, i detta fall omkring 40 % av unionens samlade produktion. Ingen av de övriga unionstillverkarna motsatte sig att detta förfarande inleddes.

| (63) | Endast tre av de fem tillverkare som svarade på stickprovsfrågorna tillhörde unionsindustrin i den första undersökningen (se skäl 11). Mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i det här fallet sändes, som angavs ovan, frågeformulär endast till de tre utvalda unionstillverkarna som också tillhörde unionsindustrin i den första undersökningen. |
| --- | --- |

(63)

Endast tre av de fem tillverkare som svarade på stickprovsfrågorna tillhörde unionsindustrin i den första undersökningen (se skäl 11). Mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i det här fallet sändes, som angavs ovan, frågeformulär endast till de tre utvalda unionstillverkarna som också tillhörde unionsindustrin i den första undersökningen.

1.3   Förbrukning i unionen

| (64) | Mot bakgrund av den information som unionsindustrin lämnade verkar det som om förbrukningen av strykbrädor inom unionen har varit i stort sett stabil sedan förordning (EG) nr 452/2007 offentliggjordes, och den har endast ökat en aning i proportion till befolkningsökningen inom unionen på grund av den senaste utvidgningen år 2007. Den uppskattade förbrukningen inom unionen uppgick till cirka 8,5–9 miljoner enheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Mot bakgrund av den information som unionsindustrin lämnade verkar det som om förbrukningen av strykbrädor inom unionen har varit i stort sett stabil sedan förordning (EG) nr 452/2007 offentliggjordes, och den har endast ökat en aning i proportion till befolkningsökningen inom unionen på grund av den senaste utvidgningen år 2007. Den uppskattade förbrukningen inom unionen uppgick till cirka 8,5–9 miljoner enheter under skadeundersökningsperioden.

1.4   Tillverkning i unionen

| (65) | Det finns tillverkare av strykbrädor i många medlemsstater, t.ex. Belgien, Tjeckien, Frankrike, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Nederländerna, Spanien och Förenade kungariket. Den totala årliga volymen för tillverkningen av strykbrädor i unionen uppskattas till över 5 miljoner enheter. |
| --- | --- |

(65)

Det finns tillverkare av strykbrädor i många medlemsstater, t.ex. Belgien, Tjeckien, Frankrike, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Nederländerna, Spanien och Förenade kungariket. Den totala årliga volymen för tillverkningen av strykbrädor i unionen uppskattas till över 5 miljoner enheter.

2.   Import från Since Hardware

2.1   Status för import

| (66) | Undersökningen har visat att import från Since Hardware har dumpats på unionsmarknaden (se skälen 22–54). |
| --- | --- |

(66)

Undersökningen har visat att import från Since Hardware har dumpats på unionsmarknaden (se skälen 22–54).

2.2   Den dumpade importens omfattning

| (67) | Under skadeundersökningsperioden ökade Since Hardwares export till unionen kraftigt, med 64 % (9). Importen från andra kinesiska och ukrainska tillverkare har dock konstant minskat till följd av de provisoriska tullarna 2006 (konfidentiella uppgifter baserade på medlemsstaternas rapporter enligt artikel 14.6 i grundförordningen):

  Mängden importerade av strykbrädor tillverkade av Since Hardware











  Index av sekretesskäl | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 119 | 176 | 164 |
| Kina (exkl. Since Hardware) och Ukraina | 100 | 94 | 87 | 83 |

(67)

Under skadeundersökningsperioden ökade Since Hardwares export till unionen kraftigt, med 64 % (9). Importen från andra kinesiska och ukrainska tillverkare har dock konstant minskat till följd av de provisoriska tullarna 2006 (konfidentiella uppgifter baserade på medlemsstaternas rapporter enligt artikel 14.6 i grundförordningen):

Mängden importerade av strykbrädor tillverkade av Since Hardware

Index av sekretesskäl

2006

2007

2008

UP

Since Hardware

100

119

176

164

Kina (exkl. Since Hardware) och Ukraina

100

94

87

83

2.3   Den dumpade importens marknadsandel

| (68) | Med tanke på att förbrukningen inom unionen i stort sett har varit stabil under skadeundersökningsperioden, med undantag för den mindre ökningen mellan 2006 och 2007 (se skäl 64), har Since Hardwares marknadsandel utvecklats i linje med dess visade importvolym. Det bör noteras att under 2006 utgjorde Since Hardwares andel av unionsmarknaden ungefär en femtedel av den totala marknadsandelen för övriga kinesiska och ukrainska tillverkare, medan Since Hardwares marknadsandel under undersökningsperioden uppgick till närmare hälften av övriga kinesiska och ukrainska tillverkares marknadsandel. Både den stora ökningen av Since Hardwares importvolym och dess marknadsandel kan förklaras med att företaget var den enda kinesiske tillverkaren som inte haft någon antidumpningstull och därför har dess marknadsmöjligheter i realiteten ökat sedan de provisoriska tullarna infördes 2006. Detta bekräftas också av den tydliga motsatta, positiva utvecklingen av deras importvolymer jämfört med den nedåtgående tendensen för importvolymer för andra kinesiska och ukrainska tillverkare. När man tittar på skadeundersökningsperioden kan följande omvända utveckling av marknadsandelar iakttas:

  Marknadsandel för import av strykbrädor tillverkade av Since Hardware











  Index av sekretesskäl | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 113 | 166 | 155 |
| Kina (exkl. Since Hardware) och Ukraina | 100 | 89 | 82 | 79 |

(68)

Med tanke på att förbrukningen inom unionen i stort sett har varit stabil under skadeundersökningsperioden, med undantag för den mindre ökningen mellan 2006 och 2007 (se skäl 64), har Since Hardwares marknadsandel utvecklats i linje med dess visade importvolym. Det bör noteras att under 2006 utgjorde Since Hardwares andel av unionsmarknaden ungefär en femtedel av den totala marknadsandelen för övriga kinesiska och ukrainska tillverkare, medan Since Hardwares marknadsandel under undersökningsperioden uppgick till närmare hälften av övriga kinesiska och ukrainska tillverkares marknadsandel. Både den stora ökningen av Since Hardwares importvolym och dess marknadsandel kan förklaras med att företaget var den enda kinesiske tillverkaren som inte haft någon antidumpningstull och därför har dess marknadsmöjligheter i realiteten ökat sedan de provisoriska tullarna infördes 2006. Detta bekräftas också av den tydliga motsatta, positiva utvecklingen av deras importvolymer jämfört med den nedåtgående tendensen för importvolymer för andra kinesiska och ukrainska tillverkare. När man tittar på skadeundersökningsperioden kan följande omvända utveckling av marknadsandelar iakttas:

Marknadsandel för import av strykbrädor tillverkade av Since Hardware

Index av sekretesskäl

2006

2007

2008

UP

Since Hardware

100

113

166

155

Kina (exkl. Since Hardware) och Ukraina

100

89

82

79

| (69) | Det framgår tydligt i ovanstående tabeller att Since Hardware har lyckats öka sina importvolymer och marknadsandelar kraftigt (10). |
| --- | --- |

(69)

Det framgår tydligt i ovanstående tabeller att Since Hardware har lyckats öka sina importvolymer och marknadsandelar kraftigt (10).

| (70) | Dessutom säger sig unionsindustrin ha förlorat många kundorder till Since Hardware under de senaste åren. Det framgår tydligt att vissa av unionsindustrins viktiga kunder har bytt leverantörer och köper fler produkter från Since Hardware och färre från unionsindustrin än tidigare. |
| --- | --- |

(70)

Dessutom säger sig unionsindustrin ha förlorat många kundorder till Since Hardware under de senaste åren. Det framgår tydligt att vissa av unionsindustrins viktiga kunder har bytt leverantörer och köper fler produkter från Since Hardware och färre från unionsindustrin än tidigare.

| (71) | Exempelvis visar de uppgifter som kommissionen samlade in i den första undersökningen att en unionstillverkare sålde ett stort antal enheter till en unionskund under den första undersökningsperioden (2005), medan tillverkaren under den aktuella undersökningen har sagt sig sälja avsevärt mycket mindre (mellan 10 % och 30 % av kvantiteten) till samma kund. Since Hardware däremot sålde ett litet antal enheter till denna unionskund under undersökningsperioden i den första undersökningen men sålde mycket mer (mellan 300 % och 500 % av den kvantiteten) till den kunden under den aktuella undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(71)

Exempelvis visar de uppgifter som kommissionen samlade in i den första undersökningen att en unionstillverkare sålde ett stort antal enheter till en unionskund under den första undersökningsperioden (2005), medan tillverkaren under den aktuella undersökningen har sagt sig sälja avsevärt mycket mindre (mellan 10 % och 30 % av kvantiteten) till samma kund. Since Hardware däremot sålde ett litet antal enheter till denna unionskund under undersökningsperioden i den första undersökningen men sålde mycket mer (mellan 300 % och 500 % av den kvantiteten) till den kunden under den aktuella undersökningsperioden.

| (72) | Dessutom visar de uppgifter som kommissionen samlade in i den första undersökningen att en unionstillverkares försäljning till en annan unionskund under den första undersökningsperioden föll avsevärt (mellan 30 % och 50 %) under den aktuella undersökningsperioden. Since Hardware däremot sålde ingenting till denna kund under undersökningsperioden i den första undersökningen men sålde en väsentlig mängd under den aktuella undersökningsperioden. Denna mängd utgör mellan 60 % och 80 % av den minskning i unionstillverkarnas försäljning till samma kund mellan den första och den aktuella undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

Dessutom visar de uppgifter som kommissionen samlade in i den första undersökningen att en unionstillverkares försäljning till en annan unionskund under den första undersökningsperioden föll avsevärt (mellan 30 % och 50 %) under den aktuella undersökningsperioden. Since Hardware däremot sålde ingenting till denna kund under undersökningsperioden i den första undersökningen men sålde en väsentlig mängd under den aktuella undersökningsperioden. Denna mängd utgör mellan 60 % och 80 % av den minskning i unionstillverkarnas försäljning till samma kund mellan den första och den aktuella undersökningsperioden.

2.4   Prisunderskridande

| (73) | Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes priserna på importen från Since Hardware med unionsindustrins priser, på grundval av vägda genomsnitt för jämförbara produkttyper under undersökningsperioden. Unionsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid unionens gräns och, i tillämpliga fall, efter tull. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

(73)

Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes priserna på importen från Since Hardware med unionsindustrins priser, på grundval av vägda genomsnitt för jämförbara produkttyper under undersökningsperioden. Unionsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid unionens gräns och, i tillämpliga fall, efter tull. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag.

| (74) | Den genomsnittliga marginalen för prisunderskridande för Since Hardware, uttryckt i procent av unionsindustrins pris, är 16,1 %. |
| --- | --- |

(74)

Den genomsnittliga marginalen för prisunderskridande för Since Hardware, uttryckt i procent av unionsindustrins pris, är 16,1 %.

| (75) | Det noteras att unionsindustrins priser befanns vara över lag förlustbringande under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Det noteras att unionsindustrins priser befanns vara över lag förlustbringande under undersökningsperioden.

3.   Slutsats beträffande skada

| (76) | Ovanstående fakta visar att unionsindustrin lider skada på grund av dumpade varor som sålts av Since Hardware på unionsmarknaden, vilka annars hade kunnat levereras av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(76)

Ovanstående fakta visar att unionsindustrin lider skada på grund av dumpade varor som sålts av Since Hardware på unionsmarknaden, vilka annars hade kunnat levereras av unionsindustrin.

E.   ORSAKSSAMBAND

| (77) | Som visas ovan erbjöd Since Hardware under undersökningsperioden sina varor till mycket dumpade priser som kraftigt understeg unionsindustrins priser. Till följd av det lyckades man under undersökningsperioden sälja mycket större mängder än exempelvis under 2005 och 2006. Since Hardware vållade därmed skada vilket fastställdes ovan. |
| --- | --- |

(77)

Som visas ovan erbjöd Since Hardware under undersökningsperioden sina varor till mycket dumpade priser som kraftigt understeg unionsindustrins priser. Till följd av det lyckades man under undersökningsperioden sälja mycket större mängder än exempelvis under 2005 och 2006. Since Hardware vållade därmed skada vilket fastställdes ovan.

| (78) | En importör angav att det var växelkursen EUR/USD, och inte dumpningen, som var orsak till den starka marknadsställningen för Since Hardwares strykbrädor på unionsmarknaden. Om detta var sant skulle all import som fakturerades i USD ha gynnats i konkurrensen med varor som fakturerades i euro. I stället (se skälen 67 och 68) minskade importen från andra kinesiska och ukrainska tillverkare som också säljer i USD, konstant mellan 2006 och undersökningsperioden, dvs. under den period då växelkursen EUR/USD så ofta ändrades, till skillnad från den ökade importen för Since Hardware under samma period. Kravet avvisades därför. |
| --- | --- |

(78)

En importör angav att det var växelkursen EUR/USD, och inte dumpningen, som var orsak till den starka marknadsställningen för Since Hardwares strykbrädor på unionsmarknaden. Om detta var sant skulle all import som fakturerades i USD ha gynnats i konkurrensen med varor som fakturerades i euro. I stället (se skälen 67 och 68) minskade importen från andra kinesiska och ukrainska tillverkare som också säljer i USD, konstant mellan 2006 och undersökningsperioden, dvs. under den period då växelkursen EUR/USD så ofta ändrades, till skillnad från den ökade importen för Since Hardware under samma period. Kravet avvisades därför.

| (79) | Inga ytterligare synpunkter lämnades in. Slutsatsen är därför att det inte finns någonting som kan upphäva orsakssambandet mellan dumpad import från Since Hardware och deras bidrag till den skada som konstaterades ovan. |
| --- | --- |

(79)

Inga ytterligare synpunkter lämnades in. Slutsatsen är därför att det inte finns någonting som kan upphäva orsakssambandet mellan dumpad import från Since Hardware och deras bidrag till den skada som konstaterades ovan.

F.   UNIONENS INTRESSE

| (80) | Som angavs i skäl 12 samarbetade en branschorganisation i undersökningen. Dessutom ombads de samarbetande unionstillverkarna och importörerna att kommentera sin syn på huruvida en eventuell antidumpningstull för Since Hardware skulle förändra slutsatsen om unionens intresse i skälen 51–62 i förordning (EG) nr 452/2007. |
| --- | --- |

(80)

Som angavs i skäl 12 samarbetade en branschorganisation i undersökningen. Dessutom ombads de samarbetande unionstillverkarna och importörerna att kommentera sin syn på huruvida en eventuell antidumpningstull för Since Hardware skulle förändra slutsatsen om unionens intresse i skälen 51–62 i förordning (EG) nr 452/2007.

| (81) | Enligt unionstillverkarna skulle en antidumpningstull för Since Hardware inte ändra slutsatserna om unionens intresse som fastställdes genom förordning (EG) nr 452/2007. |
| --- | --- |

(81)

Enligt unionstillverkarna skulle en antidumpningstull för Since Hardware inte ändra slutsatserna om unionens intresse som fastställdes genom förordning (EG) nr 452/2007.

| (82) | Den samarbetande branschorganisationen menade att en antidumpningstull för Since Hardware normalt sett skulle få negativ effekt på lönsamheten för berörda importörer, återförsäljare och distributörer. Enligt branschorganisationen bekräftade deras medlemmar – däribland större återförsäljare – dock också att prisökningar till följd av antidumpningsåtgärder kan påföras den berörda produkten utan att detta påverkar konsumenterna i någon högre utsträckning. Inget konkret skäl angavs som skulle ändra slutsatserna om unionens intresse som fastställdes enligt de två ovannämnda förordningarna. |
| --- | --- |

(82)

Den samarbetande branschorganisationen menade att en antidumpningstull för Since Hardware normalt sett skulle få negativ effekt på lönsamheten för berörda importörer, återförsäljare och distributörer. Enligt branschorganisationen bekräftade deras medlemmar – däribland större återförsäljare – dock också att prisökningar till följd av antidumpningsåtgärder kan påföras den berörda produkten utan att detta påverkar konsumenterna i någon högre utsträckning. Inget konkret skäl angavs som skulle ändra slutsatserna om unionens intresse som fastställdes enligt de två ovannämnda förordningarna.

| (83) | Mot bakgrund av ovanstående blir slutsatsen att en antidumpningstull för Since Hardware inte skulle påverka slutsatserna om unionens intresse enligt skäl 51–62 i förordning (EG) nr 452/2007 i någon högre grad. Inga skäl framfördes till att analysen inte skulle gälla, efter vederbörliga ändringar, för införande av en antidumpningstull på Since Hardware. |
| --- | --- |

(83)

Mot bakgrund av ovanstående blir slutsatsen att en antidumpningstull för Since Hardware inte skulle påverka slutsatserna om unionens intresse enligt skäl 51–62 i förordning (EG) nr 452/2007 i någon högre grad. Inga skäl framfördes till att analysen inte skulle gälla, efter vederbörliga ändringar, för införande av en antidumpningstull på Since Hardware.

G.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER EFTER UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (84) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom skriftliga och muntliga framställningar från unionsindustrin och Since Hardware. Unionsindustrin instämmer i de utlämnade slutsatserna. Since Hardwares synpunkter granskades, men inga av dem var av sådan karaktär att de kunde ändra ovanstående slutsatser. Since Hardware anförde väsentligen följande. |
| --- | --- |

(84)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom skriftliga och muntliga framställningar från unionsindustrin och Since Hardware. Unionsindustrin instämmer i de utlämnade slutsatserna. Since Hardwares synpunkter granskades, men inga av dem var av sådan karaktär att de kunde ändra ovanstående slutsatser. Since Hardware anförde väsentligen följande.

| (85) | Since Hardware upprepade sina tidigare påståenden om den påstådda olagligheten i att inleda en ursprunglig undersökning mot ett företag och om den påstått inkorrekta slutsatsen om marknadsekonomisk status. Dessa påståenden har redovisats och vederlagts i skälen 4-10 och 33–41. Beträffande några närmare invändningar som Since Hardware anförde rörande det första påståendet (varav flera framfördes vid ett förhör) kan följande påpekas. |
| --- | --- |

(85)

Since Hardware upprepade sina tidigare påståenden om den påstådda olagligheten i att inleda en ursprunglig undersökning mot ett företag och om den påstått inkorrekta slutsatsen om marknadsekonomisk status. Dessa påståenden har redovisats och vederlagts i skälen 4-10 och 33–41. Beträffande några närmare invändningar som Since Hardware anförde rörande det första påståendet (varav flera framfördes vid ett förhör) kan följande påpekas.

| (86) | i) | Since Hardware hävdade att artikel 9.3 sista meningen i grundförordningen inte är en bestämmelse som genomför någon bestämmelse i WTO:s antidumpningsavtal, och därför inte kan påverkas av några konstateranden av en WTO-panel. Institutionerna är dock inte enligt artikel 9.3 skyldiga att använda en översyn för att undersöka påståenden om dumpning mot företag som under en ursprunglig undersökning befanns bedriva försumbar dumpning eller ingen dumpning alls. Det föreskrivs bara att dessa ”får” undersökas vid en senare översyn i enlighet med artikel 11 i grundförordningen. Det är dock klar att sedan den bestämmelsen antogs har det i rapporten från WTO:s överprövningsorgan konstaterats att en sådan åtgärd skulle strida mot WTO:s antidumpningsavtal. Det är därför en möjlighet och en skyldighet (11) för institutionerna att använda den flexibilitet som ordet ”får” innebär och inte använda en översyn för att undersöka sådana påståenden. Samma slutsats har redan dragits i minst en tidigare undersökning (12). |
| --- | --- | --- |

(86)

i)

Since Hardware hävdade att artikel 9.3 sista meningen i grundförordningen inte är en bestämmelse som genomför någon bestämmelse i WTO:s antidumpningsavtal, och därför inte kan påverkas av några konstateranden av en WTO-panel. Institutionerna är dock inte enligt artikel 9.3 skyldiga att använda en översyn för att undersöka påståenden om dumpning mot företag som under en ursprunglig undersökning befanns bedriva försumbar dumpning eller ingen dumpning alls. Det föreskrivs bara att dessa ”får” undersökas vid en senare översyn i enlighet med artikel 11 i grundförordningen. Det är dock klar att sedan den bestämmelsen antogs har det i rapporten från WTO:s överprövningsorgan konstaterats att en sådan åtgärd skulle strida mot WTO:s antidumpningsavtal. Det är därför en möjlighet och en skyldighet (11) för institutionerna att använda den flexibilitet som ordet ”får” innebär och inte använda en översyn för att undersöka sådana påståenden. Samma slutsats har redan dragits i minst en tidigare undersökning (12).

| (87) | ii) | Since Hardware upprepade att enligt dess mening vore en ursprunglig undersökning mot ett företag inte tillåtet enligt grundförordningen. Förutom vad som anförs om detta i skälen 5 och 8 kan följande anföras. Det stämmer att många av bestämmelserna som det hänvisas till är formulerade på ett sätt som förutsätter normalfallet, dvs. att den ursprungliga undersökningen avsåg ett helt land. Since Hardware har dock inte kunnat nämna någon bestämmelse som förbjuder en ursprunglig undersökning mot endast ett företag i de särskilda omständigheter som råder i det här fallet. |
| --- | --- | --- |

(87)

ii)

Since Hardware upprepade att enligt dess mening vore en ursprunglig undersökning mot ett företag inte tillåtet enligt grundförordningen. Förutom vad som anförs om detta i skälen 5 och 8 kan följande anföras. Det stämmer att många av bestämmelserna som det hänvisas till är formulerade på ett sätt som förutsätter normalfallet, dvs. att den ursprungliga undersökningen avsåg ett helt land. Since Hardware har dock inte kunnat nämna någon bestämmelse som förbjuder en ursprunglig undersökning mot endast ett företag i de särskilda omständigheter som råder i det här fallet.

| (88) | iii) | Since Hardware anförde att förordning (EG) nr 1515/2001 medger att befintliga antidumpningsåtgärder anpassas till avgöranden av WTO:s tvistlösningsorgan, men inget mer. Detta innebär först och främst att eftersom Since Hardware inte har några invändningar mot artikel 1 i förordning (EG) nr 1515/2001, där Since Hardware uttryckligen undantas från räckvidden för förordning (EG) nr 452/2007 så att det tydligt framgår att ingen tull kommer att tillämpas på dess import enligt den förordningen. Beträffande Since Hardwares påstående att förordning (EG) nr 1515/2001 inte tillåter något mer, bör det dock påpekas att denna förordning bygger på grundförordningen. Närmare bestämt bygger den på det förhållandet, som redovisats ovan, att ingenting i den förordningen hindrar att en ursprunglig undersökning görs av ett enda företag i de särskilda omständigheter som råder i det här fallet. På Since Hardwares förslag har vissa formuleringar i utlämnandet av uppgifter som kunde verka förvirrande på denna punkt avlägsnats. |
| --- | --- | --- |

(88)

iii)

Since Hardware anförde att förordning (EG) nr 1515/2001 medger att befintliga antidumpningsåtgärder anpassas till avgöranden av WTO:s tvistlösningsorgan, men inget mer. Detta innebär först och främst att eftersom Since Hardware inte har några invändningar mot artikel 1 i förordning (EG) nr 1515/2001, där Since Hardware uttryckligen undantas från räckvidden för förordning (EG) nr 452/2007 så att det tydligt framgår att ingen tull kommer att tillämpas på dess import enligt den förordningen. Beträffande Since Hardwares påstående att förordning (EG) nr 1515/2001 inte tillåter något mer, bör det dock påpekas att denna förordning bygger på grundförordningen. Närmare bestämt bygger den på det förhållandet, som redovisats ovan, att ingenting i den förordningen hindrar att en ursprunglig undersökning görs av ett enda företag i de särskilda omständigheter som råder i det här fallet. På Since Hardwares förslag har vissa formuleringar i utlämnandet av uppgifter som kunde verka förvirrande på denna punkt avlägsnats.

| (89) | iv) | Since Hardware påstod sig ha diskriminerats, eftersom slutsatserna i rapporten från WTO:s överprövningsorgan enligt dess uppfattning också äger tillämpning på företag som beviljats tullfrihet i en översyn. Det viktigaste argumentet som kan framföras här är att rapporten från WTO:s överprövningsorgan helt enkelt inte rör den situationen. De företagen befinner sig alltså i en annan situation. |
| --- | --- | --- |

(89)

iv)

Since Hardware påstod sig ha diskriminerats, eftersom slutsatserna i rapporten från WTO:s överprövningsorgan enligt dess uppfattning också äger tillämpning på företag som beviljats tullfrihet i en översyn. Det viktigaste argumentet som kan framföras här är att rapporten från WTO:s överprövningsorgan helt enkelt inte rör den situationen. De företagen befinner sig alltså i en annan situation.

| (90) | v) | Since Hardware påstod att kommissionen i praktiken utförde en översyn av sin nolltullsats. Detta påstående kan inte godtas. För det första är ovanstående skadeanalys, trots vad Since Hardware anför, inte begränsad till att bekräfta att skada konstaterades under den första undersökningen. Tvärtom inriktas den på de faktiska skadliga verkningarna på unionsindustrin av Since Hardwares agerande sedan den undersökningen, givet att en normal skadeanalys inte är möjlig i detta fall. För det andra innebär inte det förhållandet att tullen kommer att löpa ut tidigare än efter de normala fem åren att undersökningen i praktiken är en översyn. I många undersökningar har en löptid på mindre än fem år införts av olika anledningar. I det här fallet anser institutionerna att Since Hardware å ena sidan inte bör dra fördel av att ha inlett dumpning efter den första undersökningen, men att företaget å andra sidan heller inte bör vållas otillbörlig skada. Om ingen översyn vid giltighetstidens utgång begärs för rådets förordning (EG) nr 452/2007, skulle det förefalla diskriminerande att fortsätta med tullen mot Since Hardware efter det att förordningen upphört att gälla. |
| --- | --- | --- |

(90)

v)

Since Hardware påstod att kommissionen i praktiken utförde en översyn av sin nolltullsats. Detta påstående kan inte godtas. För det första är ovanstående skadeanalys, trots vad Since Hardware anför, inte begränsad till att bekräfta att skada konstaterades under den första undersökningen. Tvärtom inriktas den på de faktiska skadliga verkningarna på unionsindustrin av Since Hardwares agerande sedan den undersökningen, givet att en normal skadeanalys inte är möjlig i detta fall. För det andra innebär inte det förhållandet att tullen kommer att löpa ut tidigare än efter de normala fem åren att undersökningen i praktiken är en översyn. I många undersökningar har en löptid på mindre än fem år införts av olika anledningar. I det här fallet anser institutionerna att Since Hardware å ena sidan inte bör dra fördel av att ha inlett dumpning efter den första undersökningen, men att företaget å andra sidan heller inte bör vållas otillbörlig skada. Om ingen översyn vid giltighetstidens utgång begärs för rådets förordning (EG) nr 452/2007, skulle det förefalla diskriminerande att fortsätta med tullen mot Since Hardware efter det att förordningen upphört att gälla.

| (91) | vi) | Since Hardware menade att dess rättigheter kränkts genom valet av ursprunglig undersökning, eftersom om man hade undersökts genom en översyn hade artikel 11.9 i grundförordningen ägt tillämpning (det föreligger en skyldigheten att i en översyn använda samma metoder som de som användes i den ursprungliga undersökningen). Since Hardware har dock inte nämnt någon omständighet som skulle peka på att institutionerna i denna undersökning skulle ha använt andra metoder än de som användes under den första undersökningen. För det andra skulle detta, även om Since Hardware kunnat utpeka en användning av andra metoder, bero på att rapporten från WTO:s överprövningsorgan ledde till slutsatsen att institutionerna var skyldiga att inte undersöka påståendena mot Since Hardware genom en översyn. |
| --- | --- | --- |

(91)

vi)

Since Hardware menade att dess rättigheter kränkts genom valet av ursprunglig undersökning, eftersom om man hade undersökts genom en översyn hade artikel 11.9 i grundförordningen ägt tillämpning (det föreligger en skyldigheten att i en översyn använda samma metoder som de som användes i den ursprungliga undersökningen). Since Hardware har dock inte nämnt någon omständighet som skulle peka på att institutionerna i denna undersökning skulle ha använt andra metoder än de som användes under den första undersökningen. För det andra skulle detta, även om Since Hardware kunnat utpeka en användning av andra metoder, bero på att rapporten från WTO:s överprövningsorgan ledde till slutsatsen att institutionerna var skyldiga att inte undersöka påståendena mot Since Hardware genom en översyn.

| (92) | vii) | Slutligen föreslog Since Hardware att institutionerna borde ha undersökt påståendena mot företaget genom en översyn och sedan, om en tull hade påförts företaget och Kina framgångsrikt ifrågasatt tullen i WTO:s tvistlösningsförfarande, undanröja tullen men bara från och med den tidpunkten. Det vore dock uppenbart olämpligt att med vett och vilje bryta mot WTO:s regler när det som i det här fallet finns en undersökningsmetod som överensstämmer med grundförordningen tolkad i ljuset av WTO:s regler. Utan att närmare diskutera giltigheten i eventuella skadeståndsanspråk är det också uppenbart att ett sådant förfaringssätt kunde leda till att de berörda företagen riktar skadeståndsanspråk mot institutionerna. |
| --- | --- | --- |

(92)

vii)

Slutligen föreslog Since Hardware att institutionerna borde ha undersökt påståendena mot företaget genom en översyn och sedan, om en tull hade påförts företaget och Kina framgångsrikt ifrågasatt tullen i WTO:s tvistlösningsförfarande, undanröja tullen men bara från och med den tidpunkten. Det vore dock uppenbart olämpligt att med vett och vilje bryta mot WTO:s regler när det som i det här fallet finns en undersökningsmetod som överensstämmer med grundförordningen tolkad i ljuset av WTO:s regler. Utan att närmare diskutera giltigheten i eventuella skadeståndsanspråk är det också uppenbart att ett sådant förfaringssätt kunde leda till att de berörda företagen riktar skadeståndsanspråk mot institutionerna.

| (93) | Since Hardware hävdade också beträffande slutsatsen om marknadsekonomisk status att man hade en orimlig bevisbörda att visa att man uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status, särskilt vad gäller statligt ingripande i de viktigaste råvarupriserna. Marknadsekonomisk status är dock ett undantag från regeln och varje avvikelse eller undantag från en allmän regel måste tolkas strikt. Marknadsekonomisk status kan bara beviljas om det kan visas att marknadsekonomiska förhållanden råder för den aktuella exporterande tillverkaren. Som nämns i skäl 37 vilar bevisbördan på den exporterande tillverkare som vill komma i åtnjutande av markandsekonomisk status. Ansökan om detta måste innehålla tillräcklig bevisning. Kommissionen är inte skyldig att visa att den exporterande tillverkaren inte uppfyller kriterierna för marknadsekonomisk status. Kommissionen måste bedöma huruvida den bevisning som den exporterande tillverkaren lämnat är tillräcklig för att visa att marknadsekonomiska förhållanden råder. Eftersom kommissionen funnit en rad tecken på betydande statlig inblandning i viktiga insatsvarors kostnader, åvilar det därför företaget att visa att denna statliga inblandning inte existerar eller att den inte påverkade företagets beslut (det första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen). Under alla omständigheter har Since Hardware enligt vad som sägs i skälen 31 och 40 underlåtit att visa att man uppfyller det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen rörande redovisning, där man uppgett sig ha en orimlig bevisbörda. |
| --- | --- |

(93)

Since Hardware hävdade också beträffande slutsatsen om marknadsekonomisk status att man hade en orimlig bevisbörda att visa att man uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status, särskilt vad gäller statligt ingripande i de viktigaste råvarupriserna. Marknadsekonomisk status är dock ett undantag från regeln och varje avvikelse eller undantag från en allmän regel måste tolkas strikt. Marknadsekonomisk status kan bara beviljas om det kan visas att marknadsekonomiska förhållanden råder för den aktuella exporterande tillverkaren. Som nämns i skäl 37 vilar bevisbördan på den exporterande tillverkare som vill komma i åtnjutande av markandsekonomisk status. Ansökan om detta måste innehålla tillräcklig bevisning. Kommissionen är inte skyldig att visa att den exporterande tillverkaren inte uppfyller kriterierna för marknadsekonomisk status. Kommissionen måste bedöma huruvida den bevisning som den exporterande tillverkaren lämnat är tillräcklig för att visa att marknadsekonomiska förhållanden råder. Eftersom kommissionen funnit en rad tecken på betydande statlig inblandning i viktiga insatsvarors kostnader, åvilar det därför företaget att visa att denna statliga inblandning inte existerar eller att den inte påverkade företagets beslut (det första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen). Under alla omständigheter har Since Hardware enligt vad som sägs i skälen 31 och 40 underlåtit att visa att man uppfyller det andra kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen rörande redovisning, där man uppgett sig ha en orimlig bevisbörda.

| (94) | Förutom ovanstående har Since Hardware framfört två nya påståenden i sina kommentarer till det slutliga utlämnandet av uppgifter. Since Hardware hävdade att normalvärdet borde ha justerats i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen eftersom råvaran (stålprodukter) har lägre pris i Kina än på det jämförbara landets marknad. Detta påstående kan inte godtas. Det erinras om att Since Hardware inte beviljades marknadsekonomisk behandling, varför normalvärdet i stället beräknades i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen med utgångspunkt i priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Detta implicerar att priser och kostnader i Kina anses otillförlitliga för beräkningen av normalvärdet och inte kan användas för att vare sig beräkna det eller justera det. Vidare noteras att en justering enligt artikel 2.10 k i grundförordningen enligt Since Hardwares önskemål inte kan göras om det visas att kunder konsekvent betalar olika priser för den likadana produkten på hemmamarknaden, i detta fall marknaden i det jämförbara landet, på grund av en skillnad i råvarupriser. Since Hardware har inte styrkt någon sådan prisskillnad. |
| --- | --- |

(94)

Förutom ovanstående har Since Hardware framfört två nya påståenden i sina kommentarer till det slutliga utlämnandet av uppgifter. Since Hardware hävdade att normalvärdet borde ha justerats i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen eftersom råvaran (stålprodukter) har lägre pris i Kina än på det jämförbara landets marknad. Detta påstående kan inte godtas. Det erinras om att Since Hardware inte beviljades marknadsekonomisk behandling, varför normalvärdet i stället beräknades i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen med utgångspunkt i priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Detta implicerar att priser och kostnader i Kina anses otillförlitliga för beräkningen av normalvärdet och inte kan användas för att vare sig beräkna det eller justera det. Vidare noteras att en justering enligt artikel 2.10 k i grundförordningen enligt Since Hardwares önskemål inte kan göras om det visas att kunder konsekvent betalar olika priser för den likadana produkten på hemmamarknaden, i detta fall marknaden i det jämförbara landet, på grund av en skillnad i råvarupriser. Since Hardware har inte styrkt någon sådan prisskillnad.

| (95) | Since Hardware gjorde dessutom gällande att kommissionen inte utförde någon tillräckligt detaljerad skadeanalys i den nu aktuella undersökningen. I detta sammanhang hävdades också att kommissionen enligt artikel 3.3 i grundförordningen borde ha undersökt alla skadeindikatorer. Det bör dock uppmärksammas att kommissionen konstaterat (se särskilt del D) att dumpad import från Since Hardware ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden, medan deras försäljningspriser underskred unionsindustrins priser. Detta konstaterande bygger på en objektiv granskning av faktiska bevis och överensstämmer således med artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(95)

Since Hardware gjorde dessutom gällande att kommissionen inte utförde någon tillräckligt detaljerad skadeanalys i den nu aktuella undersökningen. I detta sammanhang hävdades också att kommissionen enligt artikel 3.3 i grundförordningen borde ha undersökt alla skadeindikatorer. Det bör dock uppmärksammas att kommissionen konstaterat (se särskilt del D) att dumpad import från Since Hardware ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden, medan deras försäljningspriser underskred unionsindustrins priser. Detta konstaterande bygger på en objektiv granskning av faktiska bevis och överensstämmer således med artikel 3 i grundförordningen.

| (96) | Det stämmer att inte alla element i artikel 3.5 i grundförordningen har undersökts. Det bör dock has i åtanke att i ett skede när Since Hardware ännu inte konstaterats ha dumpat, dvs. under den första undersökningen, hade det redan konstaterats att den dumpade kinesiska importen vållat skada. En ny undersökning av de elementen hade inte tjänat något syfte, eftersom även om alla dessa element nu hade blivit positiva hade det åtminstone delvis berott på att unionsindustrin nu är skyddad mot all (13) dumpad import från Kina och Ukraina (utom den från Since Hardware). Det förefaller inte heller finnas något som bryter orsakssambandet mellan Since Hardwares dumpade import och dess skadliga verkningar på unionsindustrin. Slutligen vore det diskriminering av de exporterande tillverkare som är föremål för åtgärden sedan den första undersökningen att inte införa åtgärder mot Since Hardware. |
| --- | --- |

(96)

Det stämmer att inte alla element i artikel 3.5 i grundförordningen har undersökts. Det bör dock has i åtanke att i ett skede när Since Hardware ännu inte konstaterats ha dumpat, dvs. under den första undersökningen, hade det redan konstaterats att den dumpade kinesiska importen vållat skada. En ny undersökning av de elementen hade inte tjänat något syfte, eftersom även om alla dessa element nu hade blivit positiva hade det åtminstone delvis berott på att unionsindustrin nu är skyddad mot all (13) dumpad import från Kina och Ukraina (utom den från Since Hardware). Det förefaller inte heller finnas något som bryter orsakssambandet mellan Since Hardwares dumpade import och dess skadliga verkningar på unionsindustrin. Slutligen vore det diskriminering av de exporterande tillverkare som är föremål för åtgärden sedan den första undersökningen att inte införa åtgärder mot Since Hardware.

H.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (97) | Med tanke på ovanstående slutsatser gällande dumpning, bidragande till skada, orsakssamband och unionens intresse, ska slutgiltiga åtgärder på import av den berörda produkten från Kina, tillverkad av Since Hardware, införas. |
| --- | --- |

(97)

Med tanke på ovanstående slutsatser gällande dumpning, bidragande till skada, orsakssamband och unionens intresse, ska slutgiltiga åtgärder på import av den berörda produkten från Kina, tillverkad av Since Hardware, införas.

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (98) | De slutgiltiga antidumpningsåtgärderna bör vara tillräckligt omfattande för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen, utan att överstiga de konstaterade dumpningsmarginalerna. Som anges i skäl 72, befanns unionsindustrins priser orsaka förlust totalt under undersökningsperioden. Därför vore det inte lämpligt att grunda tullen enbart på marginalen för prisunderskridande. |
| --- | --- |

(98)

De slutgiltiga antidumpningsåtgärderna bör vara tillräckligt omfattande för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen, utan att överstiga de konstaterade dumpningsmarginalerna. Som anges i skäl 72, befanns unionsindustrins priser orsaka förlust totalt under undersökningsperioden. Därför vore det inte lämpligt att grunda tullen enbart på marginalen för prisunderskridande.

| (99) | Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 7 % av omsättningen användes för beräkningen. Som angavs i skäl 63 i förordning (EG) nr 452/2007, visades det sig under den första undersökningen att det var den vinstmarginal som rimligen skulle kunna förväntas om ingen skadevållande dumpning förekom. På grundval av detta beräknades ett pris för unionsindustrins likadana produkt som inte skulle medföra skada. I detta syfte samlades uppgifter in från unionsindustrin för att beräkna det vägda genomsnittet på deras faktiska vinst-/förlustmarginal under den aktuella undersökningsperioden. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den beräknade faktiska vinst-/förlustmarginalen för unionsindustrin drogs av från deras försäljningspris och sedan lades ovannämnda målvinstmarginal på 7 % till. |
| --- | --- |

(99)

Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 7 % av omsättningen användes för beräkningen. Som angavs i skäl 63 i förordning (EG) nr 452/2007, visades det sig under den första undersökningen att det var den vinstmarginal som rimligen skulle kunna förväntas om ingen skadevållande dumpning förekom. På grundval av detta beräknades ett pris för unionsindustrins likadana produkt som inte skulle medföra skada. I detta syfte samlades uppgifter in från unionsindustrin för att beräkna det vägda genomsnittet på deras faktiska vinst-/förlustmarginal under den aktuella undersökningsperioden. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den beräknade faktiska vinst-/förlustmarginalen för unionsindustrin drogs av från deras försäljningspris och sedan lades ovannämnda målvinstmarginal på 7 % till.

| (100) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för unionsindustrins produkter vid försäljning på unionsmarknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som andel av det genomsnittliga importvärdet cif. En nivå för undanröjande av skada på 35,8 % fastställdes sedan, vilket var den dumpningsmarginal som fastställts för Since Hardware. |
| --- | --- |

(100)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för unionsindustrins produkter vid försäljning på unionsmarknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som andel av det genomsnittliga importvärdet cif. En nivå för undanröjande av skada på 35,8 % fastställdes sedan, vilket var den dumpningsmarginal som fastställts för Since Hardware.

2.   Uteslutande av Since Hardware från den slutgiltiga antidumpningsåtgärden som infördes genom förordning (EG) nr 452/2007

| (101) | Mot bakgrund av översynen enligt förordning (EG) nr 1515/2001 och mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan som antogs av WTO:s tvistelösningsorgan, särskilt punkterna 305 och 306, undantogs Since Hardware från den (EU) nr 1241/2010 slutgiltiga antidumpningsåtgärd som infördes genom förordning (EG) nr 452/2007. |
| --- | --- |

(101)

Mot bakgrund av översynen enligt förordning (EG) nr 1515/2001 och mot bakgrund av rapporten från WTO:s överprövningsorgan som antogs av WTO:s tvistelösningsorgan, särskilt punkterna 305 och 306, undantogs Since Hardware från den (EU) nr 1241/2010 slutgiltiga antidumpningsåtgärd som infördes genom förordning (EG) nr 452/2007.

| (102) | En ny åtgärd kan nu införas för Since Hardware. |
| --- | --- |

(102)

En ny åtgärd kan nu införas för Since Hardware.

3.   Åtgärdens form och omfattning

| (103) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen görs bedömningen att en slutgiltig antidumpningstull bör införas beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina och tillverkad av Since Hardware på nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(103)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen görs bedömningen att en slutgiltig antidumpningstull bör införas beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina och tillverkad av Since Hardware på nivån för undanröjande av skada.

| (104) | På grundval av ovanstående är den slutgiltiga tullsatsen för denna import 35,8 %. |
| --- | --- |

(104)

På grundval av ovanstående är den slutgiltiga tullsatsen för denna import 35,8 %.

| (105) | Enligt artikel 11.2 i grundförordningen tillämpas gäller antidumpningsåtgärder normalt i fem år, såvida det inte finns särskilda grunder eller omständigheter som gör det lämpligt med en kortare period. I detta fall anses det lämpligt att begränsa varaktigheten för åtgärden så att den gäller till utgången av antidumpningsåtgärderna som gäller för den berörda produkten med ursprung i bl.a. Kina och som infördes genom förordning (EG) nr 452/2007. På så sätt ges möjlighet att samtidigt behandla eventuella begäranden om översyn vid giltighetstidens utgång för gällande åtgärder för all import med ursprung i bl.a. Kina. Naturligtvis kan berörda tillverkare, och framför allt Since Hardware och/eller unionsindustrin, före den 27 april 2012 begära annan översyn, särskilt interimsöversyn, av denna förordning, under förutsättning att alla krav är uppfyllda. |
| --- | --- |

(105)

Enligt artikel 11.2 i grundförordningen tillämpas gäller antidumpningsåtgärder normalt i fem år, såvida det inte finns särskilda grunder eller omständigheter som gör det lämpligt med en kortare period. I detta fall anses det lämpligt att begränsa varaktigheten för åtgärden så att den gäller till utgången av antidumpningsåtgärderna som gäller för den berörda produkten med ursprung i bl.a. Kina och som infördes genom förordning (EG) nr 452/2007. På så sätt ges möjlighet att samtidigt behandla eventuella begäranden om översyn vid giltighetstidens utgång för gällande åtgärder för all import med ursprung i bl.a. Kina. Naturligtvis kan berörda tillverkare, och framför allt Since Hardware och/eller unionsindustrin, före den 27 april 2012 begära annan översyn, särskilt interimsöversyn, av denna förordning, under förutsättning att alla krav är uppfyllda.

| (106) | Ansökningar om tillämpning av denna individuella företagsspecifika antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (14) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Denna förordning ska i så fall ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(106)

Ansökningar om tillämpning av denna individuella företagsspecifika antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (14) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Denna förordning ska i så fall ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av strykbrädor, fristående eller ej fristående, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Folkrepubliken Kina och tillverkade av Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., som klassificeras enligt KN-numren ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00 (Taric-koderna 3924900010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 och 8516900051).

Artikel 2

1.   Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt vid unionens gräns, före tull, för produkter tillverkade av följande företag:

| Tillverkare | Tullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 35,8 % | A784 |

Tillverkare

Tullsats

Taric-tilläggsnummer

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

35,8 %

A784

2.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Om ingen översyn begärs enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 1225/2009, ska den gälla till och med den 27 april 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.

På rådets vägnar

J. SCHAUVLIEGE

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 109, 26.4.2007, s. 12.

2

(3)  EUT L 84, 31.3.2010, p. 13.

3

(4)  EUT C 237, 2.10.2009, s. 5.

4

(5)  Rapport nr WT/DS295/AB/R av den 29 november 2005.

5

(6)  Se sidan 8 i detta nummer av EUT.

6

(7)  Exempelvis The State-Business Nexus in China's Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective av Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz, THINK!DESK China Research & Consulting, 25 februari 2009; En undersökning som gjordes av EU:s handelskammare i Kina med Roland Berger, med fokus på överkapacitet till följd av bl.a. statligt inflytande, november 2009 (http://www.euccc.com.cn/view/static/?sid=6388); Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry, Wiley Rein LLP, juli 2007, China Government Subsidies Survey, Anne Stevenson-Yang, februari 2007, Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007, Usha C.V. Haley, China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal, Specialty Steel Industry of North America, The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry av Wiley Rein & Fielding LLP, juli 2006.

7

The State-Business Nexus in China's Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective

Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry

China Government Subsidies Survey

Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007

China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal

Specialty Steel Industry of North America

The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry

(8)  Källa: Steel Business Briefing.

8

(9)  Även om redan detta resultat – tillsammans med andra resultat från den berörda perioden – är tillräckligt för att fastställa skada, noteras att detta bekräftas av det faktum att vid en jämförelse med den första undersökningsperioden har mängden importerade strykbrädor tillverkade av Since Hardware – som var stor redan under den tidigare nämnda undersökningsperioden – ungefär fördubblats under den aktuella undersökningsperioden.

9

(10)  Även om även detta resultat – tillsammans med andra resultat för den berörda perioden – är tillräckligt för att fastställa skada, ska det noteras att vid en jämförelse med undersökningsperioden i den första undersökningen bekräftas att Since Hardwares marknadsandel ökade med 89 % under den aktuella undersökningsperioden.

10

(11)  Med tanke på skyldigheten att i möjligaste mån tolka unionsrätten i enlighet med unionens internationella åtaganden.

11

(12)  Svetsade stålrör från bl.a. Turkiet, beträffande företaget Noksel, EUT L 343, 19.12.2008, skäl 143.

12

(13)  Visserligen gällde i praktiken under en viss tid tullfrihet även för Foshan Shunde, då domstolen ogiltigförklarat förordning (EG) nr 452/2007 vad det företaget beträffade, men det saknar materiell betydelse bl.a. eftersom detta inte skedde förrän flera år efter det att den förordningen trätt i kraft.

13

(14)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Kontor N-105 4/92, 1049 Bryssel, Belgien.

14

---

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1244/2010

av den 9 december 2010

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004

(Text av betydelse för EES och Schweiz)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (2), särskilt artikel 92, och

av följande skäl:

| (1) | Två medlemsstater eller deras behöriga myndigheter har begärt ändringar av bilagorna VIII och IX till förordning (EG) nr 883/2004. |
| --- | --- |

(1)

Två medlemsstater eller deras behöriga myndigheter har begärt ändringar av bilagorna VIII och IX till förordning (EG) nr 883/2004.

| (2) | Vissa medlemsstater eller deras behöriga myndigheter har begärt ändringar av bilagorna 1 och 2 till förordning (EG) nr 987/2009. |
| --- | --- |

(2)

Vissa medlemsstater eller deras behöriga myndigheter har begärt ändringar av bilagorna 1 och 2 till förordning (EG) nr 987/2009.

| (3) | Bilagorna VIII och IX till förordning (EG) nr 883/2004 och bilagorna 1 och 2 till förordning (EG) nr 987/2009 behöver anpassas för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen av nationell lagstiftning och för att garantera insyn och rättslig trygghet för berörda parter. |
| --- | --- |

(3)

Bilagorna VIII och IX till förordning (EG) nr 883/2004 och bilagorna 1 och 2 till förordning (EG) nr 987/2009 behöver anpassas för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen av nationell lagstiftning och för att garantera insyn och rättslig trygghet för berörda parter.

| (4) | Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen har godkänt ändringarna. |
| --- | --- |

(4)

Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen har godkänt ändringarna.

| (5) | Förordningarna (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordningarna (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 883/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:






  a) | I del 1 ska avsnittet ”PORTUGAL” ersättas med följande:
  ”PORTUGAL
  Alla ansökningar om invaliditets-, ålders- eller efterlevandepension, utom när det sammanlagda antalet fullgjorda försäkringsperioder enligt lagstiftningen i mer än en medlemsstat uppgår till minst 21 kalenderår, de nationella försäkringsperioderna uppgår till högst 20 år och beräkningen görs enligt artiklarna 32 och 33 i lagdekret nr 187/2007 av den 10 maj 2007.” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga VIII ska ändras på följande sätt:

a)

I del 1 ska avsnittet ”PORTUGAL” ersättas med följande:

”PORTUGAL

Alla ansökningar om invaliditets-, ålders- eller efterlevandepension, utom när det sammanlagda antalet fullgjorda försäkringsperioder enligt lagstiftningen i mer än en medlemsstat uppgår till minst 21 kalenderår, de nationella försäkringsperioderna uppgår till högst 20 år och beräkningen görs enligt artiklarna 32 och 33 i lagdekret nr 187/2007 av den 10 maj 2007.”

| b) | I del 2 ska följande nya avsnitt läggas till efter avsnittet ”POLEN”:
  ”PORTUGAL
  Tilläggspension som beviljats i enlighet med lagdekret nr 26/2008 av den 22 februari 2008 (offentligt kapitaliseringssystem).” |
| --- | --- |

b)

I del 2 ska följande nya avsnitt läggas till efter avsnittet ”POLEN”:

”PORTUGAL

Tilläggspension som beviljats i enlighet med lagdekret nr 26/2008 av den 22 februari 2008 (offentligt kapitaliseringssystem).”

| 2. | I bilaga IX ska avsnittet ”NEDERLÄNDERNA” i del I ändras på följande sätt:






  a) | ”Lagen av den 18 februari 1966 om invaliditetsförsäkring för anställda, med senare ändringar (WAO)” ska ersättas med ”Lagen om invaliditetsförsäkring av den 18 februari 1966, med senare ändringar (WAO)”. |
| --- | --- | --- |

2.

I bilaga IX ska avsnittet ”NEDERLÄNDERNA” i del I ändras på följande sätt:

a)

”Lagen av den 18 februari 1966 om invaliditetsförsäkring för anställda, med senare ändringar (WAO)” ska ersättas med ”Lagen om invaliditetsförsäkring av den 18 februari 1966, med senare ändringar (WAO)”.

| b) | ”Lagen av den 24 april 1997 om invaliditetsförsäkring för egenföretagare, med senare ändringar (WAZ)” ska ersättas med ”Lagen om invaliditetsförsäkring för egenföretagare av den 24 april 1997, med senare ändringar (WAZ)”. |
| --- | --- |

b)

”Lagen av den 24 april 1997 om invaliditetsförsäkring för egenföretagare, med senare ändringar (WAZ)” ska ersättas med ”Lagen om invaliditetsförsäkring för egenföretagare av den 24 april 1997, med senare ändringar (WAZ)”.

| c) | ”Lagen av den 21 december 1995 om allmän försäkring för efterlevande underhållsberättigade personer (ANW)” ska ersättas med ”Lagen om allmän försäkring för efterlevande släktingar av den 21 december 1995 (ANW)”. |
| --- | --- |

c)

”Lagen av den 21 december 1995 om allmän försäkring för efterlevande underhållsberättigade personer (ANW)” ska ersättas med ”Lagen om allmän försäkring för efterlevande släktingar av den 21 december 1995 (ANW)”.

| d) | ”Lagen av den 10 november 2005 om arbete och inkomst enligt arbetsförmåga (WIA)” ska ersättas med ”Lagen om arbete och inkomst efter arbetsförmåga av den 10 november 2005 (WIA)”. |
| --- | --- |

d)

”Lagen av den 10 november 2005 om arbete och inkomst enligt arbetsförmåga (WIA)” ska ersättas med ”Lagen om arbete och inkomst efter arbetsförmåga av den 10 november 2005 (WIA)”.

Artikel 2

Förordning (EG) nr 987/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnittet ”BELGIEN–NEDERLÄNDERNA” ska led a utgå. |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga 1 ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnittet ”BELGIEN–NEDERLÄNDERNA” ska led a utgå.

| b) | Avsnittet ”TYSKLAND–NEDERLÄNDERNA” ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Avsnittet ”TYSKLAND–NEDERLÄNDERNA” ska utgå.

| c) | Avsnittet ”NEDERLÄNDERNA–PORTUGAL” ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Avsnittet ”NEDERLÄNDERNA–PORTUGAL” ska utgå.

| d) | Avsnittet ”DANMARK–LUXEMBURG” ska utgå. |
| --- | --- |

d)

Avsnittet ”DANMARK–LUXEMBURG” ska utgå.

| 2. | I bilaga 2 ska ”artiklarna 31 och 41” i rubriken ersättas med ”artiklarna 32.2 och 41.1”. |
| --- | --- |

2.

I bilaga 2 ska ”artiklarna 31 och 41” i rubriken ersättas med ”artiklarna 32.2 och 41.1”.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 december 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 284, 30.10.2009, s. 1.

2

---

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1245/2010

av den 21 december 2010

om öppnande av unionstullkvoter för 2011 för får, getter, fårkött och getkött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (1), särskilt artiklarna 144.1 och 148 jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Unionstullkvoter för fårkött och getkött bör öppnas för 2011. Tullsatserna och volymerna för dessa kvoter bör fastställas i enlighet med de respektive internationella avtal som är i kraft under 2011. |
| --- | --- |

(1)

Unionstullkvoter för fårkött och getkött bör öppnas för 2011. Tullsatserna och volymerna för dessa kvoter bör fastställas i enlighet med de respektive internationella avtal som är i kraft under 2011.

| (2) | Genom rådets förordning (EG) nr 312/2003 av den 18 februari 2003 om genomförande för gemenskapens del av tullbestämmelserna i avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Republiken Chile å andra sidan (2) öppnas för produkter enligt KN-nummer 0204, med verkan från och med den 1 februari 2003, en extra bilateral tullkvot på 2 000 ton, med en årlig ökning av den ursprungliga kvantiteten på 10 %. Ytterligare 200 ton ska därför läggas till Gatt/WTO-kvoten för Chile, och båda kvoterna bör fortsätta att förvaltas på samma sätt under 2011. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets förordning (EG) nr 312/2003 av den 18 februari 2003 om genomförande för gemenskapens del av tullbestämmelserna i avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Republiken Chile å andra sidan (2) öppnas för produkter enligt KN-nummer 0204, med verkan från och med den 1 februari 2003, en extra bilateral tullkvot på 2 000 ton, med en årlig ökning av den ursprungliga kvantiteten på 10 %. Ytterligare 200 ton ska därför läggas till Gatt/WTO-kvoten för Chile, och båda kvoterna bör fortsätta att förvaltas på samma sätt under 2011.

| (3) | Vissa kvoter fastställs för en period som löper från och med den 1 juli ett visst år till och med den 30 juni året därpå. Eftersom importen enligt denna förordning bör förvaltas per kalenderår, bör kvotvolymerna under kalenderåret 2011 uppgå till en kvantitet motsvarande summan av halva kvantiteten för perioden 1 juli 2010–30 juni 2011 och halva kvantiteten för perioden 1 juli 2011–30 juni 2012. |
| --- | --- |

(3)

Vissa kvoter fastställs för en period som löper från och med den 1 juli ett visst år till och med den 30 juni året därpå. Eftersom importen enligt denna förordning bör förvaltas per kalenderår, bör kvotvolymerna under kalenderåret 2011 uppgå till en kvantitet motsvarande summan av halva kvantiteten för perioden 1 juli 2010–30 juni 2011 och halva kvantiteten för perioden 1 juli 2011–30 juni 2012.

| (4) | För att säkerställa att systemet med unionstullkvoter fungerar tillfredsställande bör det fastställas slaktviktsekvivalenter. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att systemet med unionstullkvoter fungerar tillfredsställande bör det fastställas slaktviktsekvivalenter.

| (5) | Genom undantag från kommissionens förordning (EG) nr 1439/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 3013/89 beträffande import och export av produkter inom sektorn för får- och getkött (3), bör kvoterna för får- och getköttsprodukter förvaltas i enlighet med artikel 144.2 a i förordning (EG) nr 1234/2007. Detta bör ske i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (4). |
| --- | --- |

(5)

Genom undantag från kommissionens förordning (EG) nr 1439/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 3013/89 beträffande import och export av produkter inom sektorn för får- och getkött (3), bör kvoterna för får- och getköttsprodukter förvaltas i enlighet med artikel 144.2 a i förordning (EG) nr 1234/2007. Detta bör ske i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (4).

| (6) | Tullkvoter enligt den här förordningen bör till en början anses som icke-kritiska, i den mening som avses i artikel 308c i förordning (EEG) nr 2454/93, om de förvaltas enligt först till kvarn-metoden. Tullmyndigheterna bör därför i enlighet med artiklarna 308c.1 och 248.4 i förordning (EEG) nr 2454/93 tillåtas att avstå från att begära säkerhet för varor som ursprungligen importerats inom ramen för dessa kvoter. På grund av de särskilda förhållandena vid en övergång från ett förvaltningssystem till ett annat bör artikel 308c.2 och 308c.3 i den förordningen inte tillämpas. |
| --- | --- |

(6)

Tullkvoter enligt den här förordningen bör till en början anses som icke-kritiska, i den mening som avses i artikel 308c i förordning (EEG) nr 2454/93, om de förvaltas enligt först till kvarn-metoden. Tullmyndigheterna bör därför i enlighet med artiklarna 308c.1 och 248.4 i förordning (EEG) nr 2454/93 tillåtas att avstå från att begära säkerhet för varor som ursprungligen importerats inom ramen för dessa kvoter. På grund av de särskilda förhållandena vid en övergång från ett förvaltningssystem till ett annat bör artikel 308c.2 och 308c.3 i den förordningen inte tillämpas.

| (7) | Det bör klargöras vilka handlingar för styrkande av produkternas ursprung som aktörerna måste lämna för att de ska kunna använda tullkvoterna enligt först till kvarn-metoden. |
| --- | --- |

(7)

Det bör klargöras vilka handlingar för styrkande av produkternas ursprung som aktörerna måste lämna för att de ska kunna använda tullkvoterna enligt först till kvarn-metoden.

| (8) | När aktörerna för tullmyndigheterna visar upp fårköttsprodukter som ska importeras är det svårt för myndigheterna att fastställa om produkterna kommer från tamfår eller från andra får, vilket avgör vilken tullsats som är tillämplig. Ursprungsintyget bör därför innehålla tydliga uppgifter om detta. |
| --- | --- |

(8)

När aktörerna för tullmyndigheterna visar upp fårköttsprodukter som ska importeras är det svårt för myndigheterna att fastställa om produkterna kommer från tamfår eller från andra får, vilket avgör vilken tullsats som är tillämplig. Ursprungsintyget bör därför innehålla tydliga uppgifter om detta.

| (9) | Kommissionens förordning (EU) nr 1234/2009 av den 15 december 2009 om öppnande av gemenskapstullkvoter för 2010 för får, getter, fårkött och getkött (5) blir inaktuell vid utgången av 2010. Den bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionens förordning (EU) nr 1234/2009 av den 15 december 2009 om öppnande av gemenskapstullkvoter för 2010 för får, getter, fårkött och getkött (5) blir inaktuell vid utgången av 2010. Den bör därför upphävas.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom denna förordning öppnas unionens importtullkvoter för får, getter, fårkött och getkött för perioden 1 januari–31 december 2011.

Artikel 2

I bilagan fastställs vilka tullar som ska tillämpas på de produkter som omfattas av kvoterna enligt artikel 1, KN-nummer, ursprungsländer förtecknade per landsgrupp och löpnummer.

Artikel 3

1.   I bilagan fastställs också vilka volymer, uttryckta i slaktviktsekvivalenter, som ska få importeras inom ramen för de kvoter som avses i artikel 1.

2.   Vid beräkningen av de volymer, uttryckta i slaktviktsekvivalenter, som avses i punkt 1 ska får- och getprodukternas nettovikt multipliceras med följande koefficienter:

| a) | I fråga om levande djur: 0,47. |
| --- | --- |

a)

I fråga om levande djur: 0,47.

| b) | I fråga om benfritt lamm- och killingkött: 1,67. |
| --- | --- |

b)

I fråga om benfritt lamm- och killingkött: 1,67.

| c) | I fråga om benfritt får- och getkött annat än killingkött samt blandningar därav: 1,81. |
| --- | --- |

c)

I fråga om benfritt får- och getkött annat än killingkött samt blandningar därav: 1,81.

| d) | I fråga om produkter med ben: 1,00. |
| --- | --- |

d)

I fråga om produkter med ben: 1,00.

Med ”killing” avses upp till ett år gamla getter.

Artikel 4

Genom undantag från avdelning II.A och II.B i förordning (EG) nr 1439/95 ska tullkvoterna i bilagan till den här förordningen förvaltas enligt först till kvarn-metoden i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c.1 i förordning (EEG) nr 2454/93 från och med den 1 januari till och med den 31 december 2011. Artikel 308c.2 och 308c.3 i den förordningen ska inte tillämpas. Det ska inte krävas någon importlicens.

Artikel 5

1.   De tullkvoter som anges i bilagan får användas på villkor att aktörerna för unionens tullmyndigheter uppvisar ett giltigt ursprungsintyg som utfärdats av det berörda tredjelandets behöriga myndigheter samt en tulldeklaration för övergång till fri omsättning för de berörda varorna.

Ursprunget för de produkter som omfattas av andra tullkvoter än de som följer av avtal om förmånlig tullbehandling ska bestämmas i enlighet med gällande unionsbestämmelser.

2.   Med ursprungsintyg enligt punkt 1 avses följande:

| a) | Det ursprungsintyg som föreskrivs i avtalet när det gäller tullkvoter som ingår i ett avtal om förmånlig tullbehandling. |
| --- | --- |

a)

Det ursprungsintyg som föreskrivs i avtalet när det gäller tullkvoter som ingår i ett avtal om förmånlig tullbehandling.

| b) | När det gäller andra tullkvoter, ett intyg som upprättats i enlighet med artikel 47 i förordning (EEG) nr 2454/93 och som, utöver de uppgifter som föreskrivs i den artikeln, innehåller följande upplysningar:






  — | KN-nummer (minst de fyra första siffrorna). |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller andra tullkvoter, ett intyg som upprättats i enlighet med artikel 47 i förordning (EEG) nr 2454/93 och som, utöver de uppgifter som föreskrivs i den artikeln, innehåller följande upplysningar:

—

KN-nummer (minst de fyra första siffrorna).

| — | Den aktuella tullkvotens löpnummer. |
| --- | --- |

—

Den aktuella tullkvotens löpnummer.

| — | Den sammanlagda nettovikten per koefficientkategori enligt artikel 3.2. |
| --- | --- |

—

Den sammanlagda nettovikten per koefficientkategori enligt artikel 3.2.

| c) | Det intyg som avses i a när det gäller ett land vars kvot omfattas av både a och b, och dessa läggs ihop. |
| --- | --- |

c)

Det intyg som avses i a när det gäller ett land vars kvot omfattas av både a och b, och dessa läggs ihop.

Om det ursprungsintyg som avses i b uppvisas som styrkande handling för endast en deklaration om övergång till fri omsättning får det innehålla flera löpnummer. I alla andra fall ska det endast innehålla ett löpnummer.

Artikel 6

Förordning (EU) nr 1234/2009 ska upphöra att gälla.

Artikel 7

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 46, 20.2.2003, s. 1.

2

(3)  EGT L 143, 27.6.1995, s. 7.

3

(4)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

4

(5)  EUT L 330, 16.12.2009, s. 73.

5

---

BILAGA

FÅRKÖTT OCH GETKÖTT (i ton slaktviktsekvivalenter) UNIONSTULLKVOTER FÖR 2011

| Landgrupp nr | KN-nummer | Värdetull
  (%) | Mängdtull
  (euro/100 kg) | Löpnummer inom ramen för först till kvarn-metoden | Ursprung | Årlig volym i ton slaktviktsekvivalenter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Levande djur
  (koefficient = 0,47) | Benfria lammkött (1)

  (koefficient = 1,67) | Benfritt fårkött (2)

  (koefficient = 1,81) | Produkter med ben och slaktkroppar
  (koefficient = 1,00) |
| 1 | 0204 | Noll | Noll | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentina | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Australien | 18 786 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | Nya Zeeland | 227 854 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Chile | 6 600 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norge | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Grönland | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Färöarna | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Turkiet | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Övriga (3) | 200 |
| 2 | 0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60 | Noll | Noll | — | 09.2119 | 09.2120 | 09.0790 | Island | 1 850 |
| 3 | 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 % | Noll | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes
   (4) | 92 |

Landgrupp nr

KN-nummer

Värdetull

(%)

Mängdtull

(euro/100 kg)

Löpnummer inom ramen för först till kvarn-metoden

Ursprung

Årlig volym i ton slaktviktsekvivalenter

Levande djur

(koefficient = 0,47)

Benfria lammkött (1)

(koefficient = 1,67)

Benfritt fårkött (2)

(koefficient = 1,81)

Produkter med ben och slaktkroppar

(koefficient = 1,00)

1

0204

Noll

Noll

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentina

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Australien

18 786

—

09.2109

09.2110

09.2013

Nya Zeeland

227 854

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Chile

6 600

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norge

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Grönland

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Färöarna

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Turkiet

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Övriga (3)

200

2

0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60

Noll

Noll

—

09.2119

09.2120

09.0790

Island

1 850

3

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10 %

Noll

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes
   (4)

92

---

(1)  Inklusive killingkött.

(2)  Inklusive annat getkött än av killing.

(3)  Med ”övriga” avses samtliga ursprung med undantag av de länder som nämns i tabellen.

(4)  Med ”erga omnes” avses samtliga ursprung inbegripet länderna i tabellen.

---

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/40

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1246/2010

av den 21 december 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 december 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 42,8 |
| TR | 107,4 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 158,2 |
| TR | 84,2 |
| ZZ | 127,5 |
| 0709 90 70 | MA | 83,7 |
| TR | 115,9 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 41,5 |
| MA | 60,3 |
| PE | 58,9 |
| TR | 66,6 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 50,2 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 20 10 | MA | 61,9 |
| ZZ | 61,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 61,3 |
| IL | 72,0 |
| JM | 144,2 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 87,3 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 55,5 |
| UY | 49,2 |
| ZZ | 51,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| CA | 84,9 |
| CL | 84,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 74,9 |
| US | 104,8 |
| ZA | 124,1 |
| ZZ | 82,6 |
| 0808 20 50 | CN | 63,6 |
| US | 134,5 |
| ZZ | 99,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

87,5

MA

42,8

TR

107,4

ZZ

79,2

0707 00 05

EG

140,2

JO

158,2

TR

84,2

ZZ

127,5

0709 90 70

MA

83,7

TR

115,9

ZZ

99,8

0805 10 20

AR

43,0

BR

41,5

MA

60,3

PE

58,9

TR

66,6

UY

48,7

ZA

50,2

ZZ

52,7

0805 20 10

MA

61,9

ZZ

61,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

61,3

IL

72,0

JM

144,2

TR

71,6

ZZ

87,3

0805 50 10

AR

49,2

TR

55,5

UY

49,2

ZZ

51,3

0808 10 80

AR

74,9

CA

84,9

CL

84,2

CN

83,7

MK

29,3

NZ

74,9

US

104,8

ZA

124,1

ZZ

82,6

0808 20 50

CN

63,6

US

134,5

ZZ

99,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/42 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/42

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1247/2010

av den 21 december 2010

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 1230/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 1230/2010 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 december 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 336, 21.12.2010, s. 22.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 22 december 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 10 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,60 | 0,17 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

66,09

0,00

1701 11 90 (1)

66,09

0,00

1701 12 10 (1)

66,09

0,00

1701 12 90 (1)

66,09

0,00

1701 91 00 (2)

59,68

0,00

1701 99 10 (2)

59,68

0,00

1701 99 90 (2)

59,68

0,00

1702 90 95 (3)

0,60

0,17

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

DIREKTIV

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/44

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/92/EU

av den 21 december 2010

om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa bromukonazol som verksamt ämne

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller närmare bestämmelser för genomförandet av den tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I förteckningen ingår bromukonazol. Genom kommissionens beslut 2008/832/EG (4) beslutades det att bromukonazol inte skulle tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller närmare bestämmelser för genomförandet av den tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I förteckningen ingår bromukonazol. Genom kommissionens beslut 2008/832/EG (4) beslutades det att bromukonazol inte skulle tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (2) | Den ursprungliga anmälaren (nedan kallad den sökande) har i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnat in en ny ansökan och begärt ett påskyndat förfarande i enlighet med artiklarna 14–19 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 av den 17 januari 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte införts i dess bilaga I (5). |
| --- | --- |

(2)

Den ursprungliga anmälaren (nedan kallad den sökande) har i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnat in en ny ansökan och begärt ett påskyndat förfarande i enlighet med artiklarna 14–19 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 av den 17 januari 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte införts i dess bilaga I (5).

| (3) | Ansökan lämnades till Belgien, som genom förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen för det verksamma ämnet och de avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/832/EG. Ansökan uppfyller dessutom de återstående kraven på innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008. Belgien utvärderade de nya uppgifter och upplysningar som den sökande lämnat och utarbetade en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och till kommissionen den 8 oktober 2010. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan lämnades till Belgien, som genom förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen för det verksamma ämnet och de avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/832/EG. Ansökan uppfyller dessutom de återstående kraven på innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008. Belgien utvärderade de nya uppgifter och upplysningar som den sökande lämnat och utarbetade en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och till kommissionen den 8 oktober 2010.

| (4) | Myndigheten skickade den kompletterande rapporten till övriga medlemsstater och den sökande för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på kommissionens begäran genomförde medlemsstaterna och myndigheten en sakkunnig bedömning av den kompletterande rapporten. Myndigheten lade fram sin slutsats om bromukonazol för kommissionen den 29 juli 2010 (6). Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till utvärderingsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och rapporten färdigställdes den 23 november 2010 i form av kommissionens granskningsrapport om bromukonazol. |
| --- | --- |

(4)

Myndigheten skickade den kompletterande rapporten till övriga medlemsstater och den sökande för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på kommissionens begäran genomförde medlemsstaterna och myndigheten en sakkunnig bedömning av den kompletterande rapporten. Myndigheten lade fram sin slutsats om bromukonazol för kommissionen den 29 juli 2010 (6). Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till utvärderingsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och rapporten färdigställdes den 23 november 2010 i form av kommissionens granskningsrapport om bromukonazol.

| (5) | Den rapporterande medlemsstatens kompletterande rapport och myndighetens nya slutsatser inriktas särskilt på de farhågor som ledde till beslutet att inte ta upp ämnet i bilaga I. Det handlade i synnerhet om den höga risken för vattenlevande organismer och om bristen på tillgängliga uppgifter för att bedöma den eventuella risken för kontaminering av ytvatten och grundvatten. |
| --- | --- |

(5)

Den rapporterande medlemsstatens kompletterande rapport och myndighetens nya slutsatser inriktas särskilt på de farhågor som ledde till beslutet att inte ta upp ämnet i bilaga I. Det handlade i synnerhet om den höga risken för vattenlevande organismer och om bristen på tillgängliga uppgifter för att bedöma den eventuella risken för kontaminering av ytvatten och grundvatten.

| (6) | De nya uppgifter som den sökande lämnat gjorde det möjligt att bedöma den eventuella risken för kontaminering av ytvatten och grundvatten. Tillgängliga uppgifter antyder att risken för kontaminering av grundvatten är låg och att risken för vattenlevande organismer är acceptabel. |
| --- | --- |

(6)

De nya uppgifter som den sökande lämnat gjorde det möjligt att bedöma den eventuella risken för kontaminering av ytvatten och grundvatten. Tillgängliga uppgifter antyder att risken för kontaminering av grundvatten är låg och att risken för vattenlevande organismer är acceptabel.

| (7) | De kompletterande uppgifter och upplysningar som den sökande lämnat gör det möjligt att avföra de farhågor som ledde till att ämnet inte togs upp i bilaga I. Några andra utestående vetenskapliga frågor har inte uppkommit. |
| --- | --- |

(7)

De kompletterande uppgifter och upplysningar som den sökande lämnat gör det möjligt att avföra de farhågor som ledde till att ämnet inte togs upp i bilaga I. Några andra utestående vetenskapliga frågor har inte uppkommit.

| (8) | De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Bromukonazol bör därför införas i bilaga I så att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med det direktivet. |
| --- | --- |

(8)

De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller bromukonazol i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Bromukonazol bör därför införas i bilaga I så att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med det direktivet.

| (9) | Utan att det påverkar den slutsatsen bör bekräftande uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Man bör därför kräva att den sökande inkommer med ytterligare uppgifter om resthalter av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk och produkter av animaliskt ursprung, förutom uppgifter om den långsiktiga risken för gräsätande däggdjur. För att ytterligare förbättra bedömningen av de eventuella hormonstörande egenskaperna bör man kräva att bromukonazol testas ytterligare så snart OECD:s riktlinjer för test av hormonstörningar eller gemenskapens riktlinjer för test antagits. |
| --- | --- |

(9)

Utan att det påverkar den slutsatsen bör bekräftande uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Man bör därför kräva att den sökande inkommer med ytterligare uppgifter om resthalter av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk och produkter av animaliskt ursprung, förutom uppgifter om den långsiktiga risken för gräsätande däggdjur. För att ytterligare förbättra bedömningen av de eventuella hormonstörande egenskaperna bör man kräva att bromukonazol testas ytterligare så snart OECD:s riktlinjer för test av hormonstörningar eller gemenskapens riktlinjer för test antagits.

| (10) | Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Medlemsstaterna ska senast den 30 juni 2011 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den 1 februari 2011.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  EGT L 224, 21.8.2002, s. 23.

3

(4)  EUT L 295, 4.11.2008, s. 53.

4

(5)  EUT L 15, 18.1.2008, s. 5.

5

(6)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole”, The EFSA Journal, vol. 8(2010):8, artikelnr 1704 [84 s.], doi:10.2903/j.efsa.2010.1704. Internet: www.efsa.europa.eu/efsajournal

6

The EFSA Journal

---

BILAGA

Följande post ska läggas till i slutet av tabellen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG:

| Nr | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Ikraftträdande | Införande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”323 | Bromukonazol
  CAS-nr 116255-48-2
  CIPAC-nr 680 | 1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-bromo-2-(2,4-diklorofenyl)tetrahydrofurfuryl]-1H-1,2,4-triazol | ≥ 960 g/kg | 1 februari 2011 | 31 januari 2021 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som fungicid.
  DEL B
  Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om bromukonazol från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 23 november 2010, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna ta särskild hänsyn till följande:






  — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska vid behov innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |

Nr

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Ikraftträdande

Införande till och med

Särskilda bestämmelser

”323

Bromukonazol

CAS-nr 116255-48-2

CIPAC-nr 680

1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-bromo-2-(2,4-diklorofenyl)tetrahydrofurfuryl]-1H-1,2,4-triazol

≥ 960 g/kg

1 februari 2011

31 januari 2021

DEL A

Får endast godkännas för användning som fungicid.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om bromukonazol från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 23 november 2010, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna ta särskild hänsyn till följande:

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska vid behov innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

| — | Skyddet av vattenlevande organismer. Villkoren för godkännande ska vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder, t.ex. tillräckliga buffertzoner. |
| --- | --- |

—

Skyddet av vattenlevande organismer. Villkoren för godkännande ska vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder, t.ex. tillräckliga buffertzoner.

De berörda medlemsstaterna ska se till att den sökande lägger fram följande till kommissionen:

| — | Ytterligare uppgifter om resthalter av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk och produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

—

Ytterligare uppgifter om resthalter av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk och produkter av animaliskt ursprung.

| — | Uppgifter för att ytterligare kunna bedöma den långsiktiga risken för gräsätande däggdjur. |
| --- | --- |

—

Uppgifter för att ytterligare kunna bedöma den långsiktiga risken för gräsätande däggdjur.

De ska se till att den sökande som har begärt att bromukonazol ska införas i denna bilaga överlämnar sådana bekräftande uppgifter till kommissionen senast den 31 januari 2013.

De berörda medlemsstaterna ska se till att den sökande inkommer med ytterligare uppgifter till kommissionen om bromukonazols eventuella hormonstörande egenskaper senast två år efter antagandet av OECD:s riktlinjer för test av hormonstörningar eller av gemenskapens riktlinjer för test.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

1

---

BESLUT

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/47

---

RÅDETS BESLUT

av den 14 december 2010

om ändring av rådets arbetsordning

(2010/795/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 240.3,

med beaktande av artikel 2.2 i bilaga III till rådets arbetsordning (1), och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 3.3 fjärde stycket i protokollet (nr 36) om övergångsbestämmelser, fogat till fördragen, föreskrivs att, fram till och med den 31 oktober 2014, när rådet ska anta en akt som kräver kvalificerad majoritet, och om en rådsmedlem begär detta, det ska kontrolleras att de medlemsstater som utgör denna majoritet motsvarar minst 62 % av unionens totala befolkning, beräknad i enlighet med befolkningssifferuppgifterna i artikel 1 i bilaga III till rådets arbetsordning (nedan kallad arbetsordningen). |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3.3 fjärde stycket i protokollet (nr 36) om övergångsbestämmelser, fogat till fördragen, föreskrivs att, fram till och med den 31 oktober 2014, när rådet ska anta en akt som kräver kvalificerad majoritet, och om en rådsmedlem begär detta, det ska kontrolleras att de medlemsstater som utgör denna majoritet motsvarar minst 62 % av unionens totala befolkning, beräknad i enlighet med befolkningssifferuppgifterna i artikel 1 i bilaga III till rådets arbetsordning (nedan kallad arbetsordningen).

| (2) | Enligt artikel 2.2 i bilaga III till arbetsordningen ska rådet med verkan från och med den 1 januari varje år, i enlighet med uppgifter som Europeiska unionens statistikkontor innehar den 30 september föregående år, anpassa sifferuppgifterna i artikel 1 i ovannämnda bilaga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 2.2 i bilaga III till arbetsordningen ska rådet med verkan från och med den 1 januari varje år, i enlighet med uppgifter som Europeiska unionens statistikkontor innehar den 30 september föregående år, anpassa sifferuppgifterna i artikel 1 i ovannämnda bilaga.

| (3) | Arbetsordningen bör därför anpassas i enlighet med detta för 2011. |
| --- | --- |

(3)

Arbetsordningen bör därför anpassas i enlighet med detta för 2011.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1 i bilaga III till arbetsordningen ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Vid tillämpningen av artikel 16.5 i EU-fördraget och artikel 3.3 och 3.4 i protokollet (nr 36) om övergångsbestämmelser ska totalbefolkningen i varje medlemsstat under perioden 1 januari 2011–31 december 2011 vara följande:

| Medlemsstat | Befolkning
  (× 1 000) |
| --- | --- |
| Tyskland | 81 802,3 |
| Frankrike | 64 714,1 |
| Förenade kungariket | 62 008,0 |
| Italien | 60 340,3 |
| Spanien | 45 989,0 |
| Polen | 38 167,3 |
| Rumänien | 21 462,2 |
| Nederländerna | 16 575,0 |
| Grekland | 11 305,1 |
| Belgien | 10 827,0 |
| Portugal | 10 637,7 |
| Tjeckien | 10 506,8 |
| Ungern | 10 014,3 |
| Sverige | 9 340,7 |
| Österrike | 8 375,3 |
| Bulgarien | 7 563,7 |
| Danmark | 5 534,7 |
| Slovakien | 5 424,9 |
| Finland | 5 351,4 |
| Irland | 4 467,9 |
| Litauen | 3 329,0 |
| Lettland | 2 248,4 |
| Slovenien | 2 047,0 |
| Estland | 1 340,1 |
| Cypern | 803,1 |
| Luxemburg | 502,1 |
| Malta | 413,0 |
| Totalt | 501 090,4 |
| tröskel (62 %) | 310 676,1” |

Medlemsstat

Befolkning

(× 1 000)

Tyskland

81 802,3

Frankrike

64 714,1

Förenade kungariket

62 008,0

Italien

60 340,3

Spanien

45 989,0

Polen

38 167,3

Rumänien

21 462,2

Nederländerna

16 575,0

Grekland

11 305,1

Belgien

10 827,0

Portugal

10 637,7

Tjeckien

10 506,8

Ungern

10 014,3

Sverige

9 340,7

Österrike

8 375,3

Bulgarien

7 563,7

Danmark

5 534,7

Slovakien

5 424,9

Finland

5 351,4

Irland

4 467,9

Litauen

3 329,0

Lettland

2 248,4

Slovenien

2 047,0

Estland

1 340,1

Cypern

803,1

Luxemburg

502,1

Malta

413,0

Totalt

501 090,4

tröskel (62 %)

310 676,1”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.

Utfärdat i Bryssel den 14 december 2010.

På rådets vägnar

S. VANACKERE

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

1

---

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/49

---

BESLUT EUPOL COPPS/1/2010 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 21 december 2010

om förlängning av mandatet för chefen för Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps)

(2010/796/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskild artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2010/784/Gusp av den 17 december 2010 om Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps) (1), särskilt artikel 10.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 10.1 i beslut 2010/784/Gusp bemyndigas kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att i enlighet med artikel 38 i fördraget fatta tillämpliga beslut för utövande av politisk kontroll och strategisk ledning av Eupol Copps, inklusive särskilt beslutet om utnämning av en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 10.1 i beslut 2010/784/Gusp bemyndigas kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att i enlighet med artikel 38 i fördraget fatta tillämpliga beslut för utövande av politisk kontroll och strategisk ledning av Eupol Copps, inklusive särskilt beslutet om utnämning av en uppdragschef.

| (2) | Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit en förlängning av mandatet för Henrik MALMQUIST som chef för Eupol Copps. |
| --- | --- |

(2)

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit en förlängning av mandatet för Henrik MALMQUIST som chef för Eupol Copps.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mandatet för Henrik MALMQUIST som chef för Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps) förlängs härmed från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 december 2011.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas till och med den 31 december 2011.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2010.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  EUT L 335, 18.12.2010, s. 60.

1

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/50

---

BESLUT nr 1/2010 AV DEN GEMENSAMMA VETERINÄRKOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET OM HANDEL MED JORDBRUKSPRODUKTER

av den 1 december 2010

beträffande ändring av tilläggen 1, 2, 5, 6, 10 och 11 till bilaga 11 till avtalet

(2010/797/EU)

DEN GEMENSAMMA VETERINÄRKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (nedan kallat jordbruksavtalet), särskilt artikel 19.3 i bilaga 11, och

av följande skäl:

| (1) | Jordbruksavtalet trädde i kraft den 1 juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Jordbruksavtalet trädde i kraft den 1 juni 2002.

| (2) | Enligt artikel 19.1 i bilaga 11 till jordbruksavtalet ansvarar den gemensamma veterinärkommittén för att pröva frågor som uppstår i samband med nämnda bilaga och dess tillämpning och för de uppgifter som kommittén tilldelas i bilagan. Enligt artikel 19.3 får gemensamma veterinärkommittén ändra tilläggen till bilaga 11, särskilt för att anpassa och uppdatera dem. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 19.1 i bilaga 11 till jordbruksavtalet ansvarar den gemensamma veterinärkommittén för att pröva frågor som uppstår i samband med nämnda bilaga och dess tillämpning och för de uppgifter som kommittén tilldelas i bilagan. Enligt artikel 19.3 får gemensamma veterinärkommittén ändra tilläggen till bilaga 11, särskilt för att anpassa och uppdatera dem.

| (3) | Tilläggen till bilaga 11 till jordbruksavtalet ändrades första gången genom beslut nr 2/2003 av den gemensamma veterinärkommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter av den 25 november 2003 om ändring av tilläggen 1, 2, 3, 4, 5, 6 och 11 till bilaga 11 till avtalet (1). |
| --- | --- |

(3)

Tilläggen till bilaga 11 till jordbruksavtalet ändrades första gången genom beslut nr 2/2003 av den gemensamma veterinärkommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter av den 25 november 2003 om ändring av tilläggen 1, 2, 3, 4, 5, 6 och 11 till bilaga 11 till avtalet (1).

| (4) | Tilläggen till bilaga 11 till jordbruksavtalet ändrades senast genom beslut nr 1/2008 av den gemensamma veterinärkommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter av den 23 december 2008 om ändring av tilläggen 2, 3, 4, 5, 6 och 10 till bilaga 11 till avtalet (2). |
| --- | --- |

(4)

Tilläggen till bilaga 11 till jordbruksavtalet ändrades senast genom beslut nr 1/2008 av den gemensamma veterinärkommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter av den 23 december 2008 om ändring av tilläggen 2, 3, 4, 5, 6 och 10 till bilaga 11 till avtalet (2).

| (5) | Schweiziska edsförbundet har begärt en förlängning av undantaget från trikinundersökningen när det gäller slaktkroppar och kött av tamsvin som är avsedda för uppgödning och för slakt på småskaliga slakterier. Eftersom Schweiz enligt bestämmelserna i artikel 9 a i förordningen från det federala ekonomidepartementet om animaliska livsmedel (RS 817.022.108) inte får bedriva handel med Europeiska unionens medlemsstater med dessa slaktkroppar och kött av tamsvin samt köttberedningar, köttprodukter och förarbetade köttprodukter av sådant kött, kan denna begäran villfaras. Det berörda undantaget ska därför göras tillämpligt till och med den 31 december 2014. |
| --- | --- |

(5)

Schweiziska edsförbundet har begärt en förlängning av undantaget från trikinundersökningen när det gäller slaktkroppar och kött av tamsvin som är avsedda för uppgödning och för slakt på småskaliga slakterier. Eftersom Schweiz enligt bestämmelserna i artikel 9 a i förordningen från det federala ekonomidepartementet om animaliska livsmedel (RS 817.022.108) inte får bedriva handel med Europeiska unionens medlemsstater med dessa slaktkroppar och kött av tamsvin samt köttberedningar, köttprodukter och förarbetade köttprodukter av sådant kött, kan denna begäran villfaras. Det berörda undantaget ska därför göras tillämpligt till och med den 31 december 2014.

| (6) | Efter den senaste ändringen av tilläggen till bilaga 11 till jordbruksavtalet har lagstiftningen i tilläggen 1, 2, 5, 6 och 10 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ändrats. De kontaktställen som avses i tillägg 11 till bilaga 11 till jordbruksavtalet bör därför uppdateras. |
| --- | --- |

(6)

Efter den senaste ändringen av tilläggen till bilaga 11 till jordbruksavtalet har lagstiftningen i tilläggen 1, 2, 5, 6 och 10 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ändrats. De kontaktställen som avses i tillägg 11 till bilaga 11 till jordbruksavtalet bör därför uppdateras.

| (7) | Tilläggen 1, 2, 5, 6, 10 och 11 till bilaga 11 till jordbruksavtalet bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Tilläggen 1, 2, 5, 6, 10 och 11 till bilaga 11 till jordbruksavtalet bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tilläggen 1, 2, 5, 6, 10 och 11 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ändras i enlighet med bilagorna I–VI till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut, som har upprättats i två exemplar, ska undertecknas av de gemensamma ordförandena eller andra personer med befogenhet att agera i parternas namn.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som de båda parterna har undertecknat det.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Undertecknat i Bern den 1 december 2010.

På Schweiziska edsförbundets vägnar

Hans WYSS

Delegationschefen

Undertecknat i Bryssel den 1 december 2010.

På Europeiska unionens vägnar

Paul VAN GELDORP

Delegationschefen

---

(1)  EUT L 23, 28.1.2004, s. 27.

1

(2)  EUT L 6, 10.1.2009, s. 89.

2

---

BILAGA I

| 1. | Kapitel V ”Aviär influensa” i tillägg 1 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:
  ”V.   Aviär influensa

  A.   LAGSTIFTNING (1)







  Europeiska unionen | Schweiz |
| --- | --- | --- |
| Rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (EUT L 10, 14.1.2006, s. 16). | 1. | Epizootilagen av den 1 juli 1966 (LFE; RS 916.40), särskilt artiklarna 1, 1a och 9a (åtgärder mot mycket smittsamma epizootier, syftena med bekämpningen) samt 57 (tekniska tillämpningsföreskrifter, internationellt samarbete). |

1.

Kapitel V ”Aviär influensa” i tillägg 1 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:

”V.   Aviär influensa

A.   LAGSTIFTNING (1)

Europeiska unionen

Schweiz

Rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (EUT L 10, 14.1.2006, s. 16).

1.

Epizootilagen av den 1 juli 1966 (LFE; RS 916.40), särskilt artiklarna 1, 1a och 9a (åtgärder mot mycket smittsamma epizootier, syftena med bekämpningen) samt 57 (tekniska tillämpningsföreskrifter, internationellt samarbete).

| 2. | Epizootiförordningen av den 27 juni 1995 (OFE; RS 916.401), särskilt artiklarna 2 (mycket smittsamma epizootier), 49 (hantering av mikroorganismer som framkallar sjukdomar hos djur), 73 och 74 (rengöring och desinficering), 77–98 (gemensamma bestämmelser för mycket smittsamma epizootier) och 122–125 (särskilda åtgärder i fråga om aviär influensa). |
| --- | --- |

2.

Epizootiförordningen av den 27 juni 1995 (OFE; RS 916.401), särskilt artiklarna 2 (mycket smittsamma epizootier), 49 (hantering av mikroorganismer som framkallar sjukdomar hos djur), 73 och 74 (rengöring och desinficering), 77–98 (gemensamma bestämmelser för mycket smittsamma epizootier) och 122–125 (särskilda åtgärder i fråga om aviär influensa).

| 3. | Förordning av den 14 juni 1999 om organisationen av Département fédéral de l'économie (Org DFE; RS 172.216.1), särskilt artikel 8 (referenslaboratorium). |
| --- | --- |

3.

Förordning av den 14 juni 1999 om organisationen av Département fédéral de l'économie (Org DFE; RS 172.216.1), särskilt artikel 8 (referenslaboratorium).

B.   SÄRSKILDA TILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER

| 1. | Europeiska unionens referenslaboratorium för aviär influensa är Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, FÖRENADE KUNGARIKET. Schweiz ska stå för sin del av kostnaderna för den verksamhet som följer av detta beslut. Laboratoriet ska ha de uppgifter och åligganden som fastställs i punkt 2 i bilaga VII till direktiv 2005/94/EG. |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens referenslaboratorium för aviär influensa är Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, FÖRENADE KUNGARIKET. Schweiz ska stå för sin del av kostnaderna för den verksamhet som följer av detta beslut. Laboratoriet ska ha de uppgifter och åligganden som fastställs i punkt 2 i bilaga VII till direktiv 2005/94/EG.

| 2. | I enlighet med artikel 97 i epizootiförordningen har Schweiz upprättat en beredskapsplan, som offentliggjorts på de schweiziska veterinärmyndigheternas webbplats. |
| --- | --- |

2.

I enlighet med artikel 97 i epizootiförordningen har Schweiz upprättat en beredskapsplan, som offentliggjorts på de schweiziska veterinärmyndigheternas webbplats.

| 3. | Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för inspektioner på platsen, särskilt med stöd av artikel 60 i direktiv 2005/94/EG och artikel 57 i den schweiziska epizootilagen. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för inspektioner på platsen, särskilt med stöd av artikel 60 i direktiv 2005/94/EG och artikel 57 i den schweiziska epizootilagen.

| 2. | Kapitel VII ”Sjukdomar hos fiskar och blötdjur” i tillägg 1 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:
  ”VII.   Sjukdomar hos fiskar och blötdjur

  A.   LAGSTIFTNING (2)







  Europeiska unionen | Schweiz |
| --- | --- | --- |
| Rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (EUT L 328, 24.11.2006, s. 14). | 1. | Epizootilagen av den 1 juli 1966 (LFE; RS 916.40), särskilt artiklarna 1, 1a och 10 (åtgärder mot epizootier) samt 57 (tekniska tillämpningsföreskrifter, internationellt samarbete). |

2.

Kapitel VII ”Sjukdomar hos fiskar och blötdjur” i tillägg 1 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:

”VII.   Sjukdomar hos fiskar och blötdjur

A.   LAGSTIFTNING (2)

Europeiska unionen

Schweiz

Rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (EUT L 328, 24.11.2006, s. 14).

1.

Epizootilagen av den 1 juli 1966 (LFE; RS 916.40), särskilt artiklarna 1, 1a och 10 (åtgärder mot epizootier) samt 57 (tekniska tillämpningsföreskrifter, internationellt samarbete).

| 2. | Epizootiförordningen av den 27 juni 1995 (OFE; RS 916.401), särskilt artiklarna 3 och 4 (epizootier som omfattas av förordningen), 18a (registrering av enheter för fiskuppfödning), 61 (skyldigheter för innehavare av fiskerättigheter och för fiskerikontrollorganen), 62–76 (allmänna bekämpningsåtgärder) och 275–290 (särskilda åtgärder i fråga om fisksjukdomar, diagnoslaboratorium). |
| --- | --- |

2.

Epizootiförordningen av den 27 juni 1995 (OFE; RS 916.401), särskilt artiklarna 3 och 4 (epizootier som omfattas av förordningen), 18a (registrering av enheter för fiskuppfödning), 61 (skyldigheter för innehavare av fiskerättigheter och för fiskerikontrollorganen), 62–76 (allmänna bekämpningsåtgärder) och 275–290 (särskilda åtgärder i fråga om fisksjukdomar, diagnoslaboratorium).

B.   SÄRSKILDA TILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER

| 1. | Odling av platta ostron förekommer för närvarande inte i Schweiz. Om Bonamia ostreæ eller Marteilia pp. skulle uppträda, förbinder sig de schweiziska veterinärmyndigheterna att, med stöd av artikel 57 i den schweiziska epizootilagen, vidta de nödåtgärder som krävs enligt unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

1.

Odling av platta ostron förekommer för närvarande inte i Schweiz. Om Bonamia ostreæ eller Marteilia pp. skulle uppträda, förbinder sig de schweiziska veterinärmyndigheterna att, med stöd av artikel 57 i den schweiziska epizootilagen, vidta de nödåtgärder som krävs enligt unionslagstiftningen.

| 2. | För att bekämpa sjukdomar hos fiskar och blötdjur tillämpar Schweiz epizootiförordningen, särskilt artiklarna 61 (skyldigheter för innehavare av fiskerättigheter och för fiskerikontrollorganen), 62–76 (allmänna bekämpningsåtgärder), 275–290 (särskilda åtgärder i fråga om fisksjukdomar, diagnoslaboratorium) och 291 (epizootier som ska övervakas). |
| --- | --- |

2.

För att bekämpa sjukdomar hos fiskar och blötdjur tillämpar Schweiz epizootiförordningen, särskilt artiklarna 61 (skyldigheter för innehavare av fiskerättigheter och för fiskerikontrollorganen), 62–76 (allmänna bekämpningsåtgärder), 275–290 (särskilda åtgärder i fråga om fisksjukdomar, diagnoslaboratorium) och 291 (epizootier som ska övervakas).

| 3. | Europeiska unionen referenslaboratorium för kräftdjurssjukdomar är Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, FÖRENADE KUNGARIKET. Europeiska unionens referenslaboratorium för fisksjukdomar är Veterinærinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet, Hangøvej 2, 8200 Århus, DANMARK. Europeiska unionens referenslaboratorium för sjukdomar hos blötdjur är Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, FRANKRIKE. Schweiz ska stå för sin del av kostnaderna för den verksamhet som följer av dessa beslut. Laboratorierna ska ha de uppgifter och åligganden som fastställs i del I i bilaga VI till direktiv 2006/88/EG. |
| --- | --- |

3.

Europeiska unionen referenslaboratorium för kräftdjurssjukdomar är Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, FÖRENADE KUNGARIKET. Europeiska unionens referenslaboratorium för fisksjukdomar är Veterinærinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet, Hangøvej 2, 8200 Århus, DANMARK. Europeiska unionens referenslaboratorium för sjukdomar hos blötdjur är Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, FRANKRIKE. Schweiz ska stå för sin del av kostnaderna för den verksamhet som följer av dessa beslut. Laboratorierna ska ha de uppgifter och åligganden som fastställs i del I i bilaga VI till direktiv 2006/88/EG.

| 4. | Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för inspektioner på platsen, särskilt med stöd av artikel 58 i direktiv 2006/88/EG och artikel 57 i den schweiziska epizootilagen. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för inspektioner på platsen, särskilt med stöd av artikel 58 i direktiv 2006/88/EG och artikel 57 i den schweiziska epizootilagen.

---

(1)  Hänvisningar till en rättsakt avser, om inte annat anges, rättsakten i dess lydelse den 1 september 2009.”

(2)  Hänvisningar till en rättsakt avser, om inte annat anges, rättsakten i dess lydelse den 1 september 2009.”

---

BILAGA II

| 1. | Punkt 7 d i del B ”Särskilda tillämpningsföreskrifter” i kapitel I ”Nötkreatur och svin” i tillägg 2 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:






  ”d) | Isoleringen ska brytas om två serologiska undersökningar av alla avelsdjur och ett representativt urval av slaktdjuren, som utförts med 21 dagars mellanrum, efter det att de smittade djuren har avlägsnats, gett negativt resultat.
  Eftersom Schweiz status i detta avseende är erkänd ska bestämmelserna i beslut 2008/185/EG (EUT L 59, 4.3.2008, s. 19), senast ändrat genom beslut 2009/248/EG (EUT L 73, 19.3.2009, s. 22), gälla i tillämpliga delar.” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 7 d i del B ”Särskilda tillämpningsföreskrifter” i kapitel I ”Nötkreatur och svin” i tillägg 2 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:

”d)

Isoleringen ska brytas om två serologiska undersökningar av alla avelsdjur och ett representativt urval av slaktdjuren, som utförts med 21 dagars mellanrum, efter det att de smittade djuren har avlägsnats, gett negativt resultat.

Eftersom Schweiz status i detta avseende är erkänd ska bestämmelserna i beslut 2008/185/EG (EUT L 59, 4.3.2008, s. 19), senast ändrat genom beslut 2009/248/EG (EUT L 73, 19.3.2009, s. 22), gälla i tillämpliga delar.”

| 2. | Punkt 11 i del B ”Särskilda tillämpningsföreskrifter” i kapitel I ”Nötkreatur och svin” i tillägg 2 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:






  ”11. | Vid handel med nötkreatur och svin mellan Europeiska unionens medlemsstater och Schweiz ska djuren åtföljas av veterinärintyg enligt förlagorna i bilaga F till direktiv 64/432/EEG. Följande ändringar av intygen ska göras:






  — | Förlaga 1: Avsnitt C ska ändras på följande sätt:






  — | I punkt 4 om tilläggsgarantier ska följande läggas till strecksatserna:






  ’— | Sjukdom: infektiös bovin rinotrakeit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Punkt 11 i del B ”Särskilda tillämpningsföreskrifter” i kapitel I ”Nötkreatur och svin” i tillägg 2 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:

”11.

Vid handel med nötkreatur och svin mellan Europeiska unionens medlemsstater och Schweiz ska djuren åtföljas av veterinärintyg enligt förlagorna i bilaga F till direktiv 64/432/EEG. Följande ändringar av intygen ska göras:

—

Förlaga 1: Avsnitt C ska ändras på följande sätt:

—

I punkt 4 om tilläggsgarantier ska följande läggas till strecksatserna:

’—

Sjukdom: infektiös bovin rinotrakeit

| — | I enlighet med kommissionens beslut 2004/558/EG, vars bestämmelser ska gälla i tillämpliga delar.’ |
| --- | --- |

—

I enlighet med kommissionens beslut 2004/558/EG, vars bestämmelser ska gälla i tillämpliga delar.’

| — | Förlaga 2: Avsnitt C ska ändras på följande sätt:






  — | I punkt 4 om tilläggsgarantier ska följande läggas till strecksatserna:






  ’— | Sjukdom: Aujeszkys sjukdom |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förlaga 2: Avsnitt C ska ändras på följande sätt:

—

I punkt 4 om tilläggsgarantier ska följande läggas till strecksatserna:

’—

Sjukdom: Aujeszkys sjukdom

| — | I enlighet med kommissionens beslut 2008/185/EG, vars bestämmelser ska gälla i tillämpliga delar.’ ” |
| --- | --- |

—

I enlighet med kommissionens beslut 2008/185/EG, vars bestämmelser ska gälla i tillämpliga delar.’ ”

| 3. | Punkt 4 i del B ”Särskilda tillämpningsföreskrifter” i kapitel IV ”Fjäderfä och kläckägg” i tillägg 2 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:






  ”4. | De schweiziska myndigheterna förbinder sig att på sändningar av kläckägg till Europeiska unionen tillämpa bestämmelserna om märkning i kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 av den 27 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormer för kläckägg och gårdsuppfödda kycklingar (EUT L 168, 28.6.2008, s. 5).” |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 4 i del B ”Särskilda tillämpningsföreskrifter” i kapitel IV ”Fjäderfä och kläckägg” i tillägg 2 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:

”4.

De schweiziska myndigheterna förbinder sig att på sändningar av kläckägg till Europeiska unionen tillämpa bestämmelserna om märkning i kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 av den 27 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormer för kläckägg och gårdsuppfödda kycklingar (EUT L 168, 28.6.2008, s. 5).”

| 4. | Kapitel V ”Djur och produkter från vattenbruk” i tillägg 2 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:
  ”V.   Djur och produkter från vattenbruk

  A.   LAGSTIFTNING (1)







  Europeiska unionen | Schweiz |
| --- | --- | --- |
| Rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (EUT L 328, 24.11.2006, s. 14). | 1. | Epizootiförordningen av den 27 juni 1995 (OFE; RS 916401), särskilt artiklarna 3 och 4 (epizootier som omfattas av förordningen), 18a (registrering av enheter för fiskuppfödning), 61 (skyldigheter för innehavare av fiskerättigheter och för fiskerikontrollorganen), 62–76 (allmänna bekämpningsåtgärder) och 275–290 (särskilda åtgärder i fråga om fisksjukdomar, diagnoslaboratorium). |

4.

Kapitel V ”Djur och produkter från vattenbruk” i tillägg 2 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:

”V.   Djur och produkter från vattenbruk

A.   LAGSTIFTNING (1)

Europeiska unionen

Schweiz

Rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (EUT L 328, 24.11.2006, s. 14).

1.

Epizootiförordningen av den 27 juni 1995 (OFE; RS 916401), särskilt artiklarna 3 och 4 (epizootier som omfattas av förordningen), 18a (registrering av enheter för fiskuppfödning), 61 (skyldigheter för innehavare av fiskerättigheter och för fiskerikontrollorganen), 62–76 (allmänna bekämpningsåtgärder) och 275–290 (särskilda åtgärder i fråga om fisksjukdomar, diagnoslaboratorium).

| 2. | Förordning av den 18 april 2007 om import, transitering och export av djur och av animalieprodukter (OITE; RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Förordning av den 18 april 2007 om import, transitering och export av djur och av animalieprodukter (OITE; RS 916.443.10).

| 3. | Förordning av den 18 april 2007 om import och transitering av djur med flyg från tredjeland (OITA; RS 916.443.12). |
| --- | --- |

3.

Förordning av den 18 april 2007 om import och transitering av djur med flyg från tredjeland (OITA; RS 916.443.12).

B.   SÄRSKILDA TILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER

| 1. | Parterna är eniga om att Schweiz är officiellt fritt från infektiös laxanemi och infektioner med Marteilia refringens och Bonamia ostreae. |
| --- | --- |

1.

Parterna är eniga om att Schweiz är officiellt fritt från infektiös laxanemi och infektioner med Marteilia refringens och Bonamia ostreae.

| 2. | Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för eventuell tillämpning av bestämmelserna i artiklarna 29, 40, 41, 43, 44 och 50 i direktiv 2006/88/EG. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för eventuell tillämpning av bestämmelserna i artiklarna 29, 40, 41, 43, 44 och 50 i direktiv 2006/88/EG.

| 3. | Djurhälsovillkor för utsläppande på marknaden av vattenlevande prydnadsdjur, vattenbruksdjur som är avsedda för odling, inklusive återutläggningsområden, put and take-vatten, öppna anläggningar för prydnadsdjur och utsättning, vattenbruksdjur samt animaliska produkter avsedda att användas som livsmedel fastställs i artiklarna 4–9 i kommissionens förordning (EG) nr 1251/2008 av den 12 december 2008 om tillämpning av rådets direktiv 2006/88/EG när det gäller villkor och intygskrav för utsläppande på marknaden och import till gemenskapen av djur och produkter från vattenbruk och om fastställande av en förteckning över smittbärande arter (EUT L 337, 16.12.2008, s. 41). |
| --- | --- |

3.

Djurhälsovillkor för utsläppande på marknaden av vattenlevande prydnadsdjur, vattenbruksdjur som är avsedda för odling, inklusive återutläggningsområden, put and take-vatten, öppna anläggningar för prydnadsdjur och utsättning, vattenbruksdjur samt animaliska produkter avsedda att användas som livsmedel fastställs i artiklarna 4–9 i kommissionens förordning (EG) nr 1251/2008 av den 12 december 2008 om tillämpning av rådets direktiv 2006/88/EG när det gäller villkor och intygskrav för utsläppande på marknaden och import till gemenskapen av djur och produkter från vattenbruk och om fastställande av en förteckning över smittbärande arter (EUT L 337, 16.12.2008, s. 41).

| 4. | Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för inspektioner på platsen, särskilt med stöd av artikel 58 i direktiv 2006/88/EG och artikel 57 i den schweiziska epizootilagen. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för inspektioner på platsen, särskilt med stöd av artikel 58 i direktiv 2006/88/EG och artikel 57 i den schweiziska epizootilagen.

---

(1)  Hänvisningar till en rättsakt avser, om inte annat anges, rättsakten i dess lydelse den 1 september 2009.”

---

BILAGA III

Del A ”Identifiering av djur” i kapitel V i tillägg 5 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:

”A.   Identifiering av djur

A.   LAGSTIFTNING (1)

| Europeiska unionen | Schweiz |
| --- | --- |
| 1. | Rådets direktiv 2008/71/EG av den 15 juli 2008 om identifikation och registrering av svin (EUT L 213, 8.8.2008, s. 31) |

Europeiska unionen

Schweiz

1.

Rådets direktiv 2008/71/EG av den 15 juli 2008 om identifikation och registrering av svin (EUT L 213, 8.8.2008, s. 31)

| 2. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

| 1. | Epizootiförordningen av den 27 juni 1995 (OFE; RS 916.401), särskilt artiklarna 7–20 (registrering och identifikation). |
| --- | --- |

1.

Epizootiförordningen av den 27 juni 1995 (OFE; RS 916.401), särskilt artiklarna 7–20 (registrering och identifikation).

| 2. | Förordning av den 23 november 2005 om databasen om djurhandel (RS 916.404). |
| --- | --- |

2.

Förordning av den 23 november 2005 om databasen om djurhandel (RS 916.404).

B.   SÄRSKILDA TILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER

| a) | Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för tillämpningen av artikel 4.2 i direktiv 2008/71/EG. |
| --- | --- |

a)

Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för tillämpningen av artikel 4.2 i direktiv 2008/71/EG.

| b) | Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för genomförandet av inspektioner på platsen, särskilt med stöd av artikel 22 i förordning (EG) nr 1760/2000, artikel 57 i den schweiziska epizootilagen och artikel 1 i förordningen av den 14 november 2007 om samordning av inspektioner på jordbruksföretag (OCI; RS 910.15). |
| --- | --- |

b)

Gemensamma veterinärkommittén ska ansvara för genomförandet av inspektioner på platsen, särskilt med stöd av artikel 22 i förordning (EG) nr 1760/2000, artikel 57 i den schweiziska epizootilagen och artikel 1 i förordningen av den 14 november 2007 om samordning av inspektioner på jordbruksföretag (OCI; RS 910.15).

---

(1)  Hänvisningar till en rättsakt avser, om inte annat anges, rättsakten i dess lydelse den 1 september 2009.”

1

---

BILAGA IV

| 1. | Punkt 6 under avsnittet ”Särskilda villkor” i kapitel I i tillägg 6 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:






  ”6. | De behöriga schweiziska myndigheterna kan tillämpa undantaget från trikinundersökningen när det gäller slaktkroppar och kött av tamsvin som är avsedda för uppgödning och för slakt på småskaliga slakterier.
  Denna bestämmelse ska tillämpas till och med den 31 december 2014.
  Enligt bestämmelserna i artikel 8 stycke 3 i förordningen av den 23 november 2005 från det federala ekonomidepartementet om hygien vid djurslakt (OHyAb; RS 817.190.1) och artikel 9 stycke 8 i förordningen av den 23 november 2005 från det federala ekonomidepartementet om animaliska livsmedel (RS 817.022.108) ska dessa slaktkroppar och kött av tamsvin som är avsedda för uppgödning och för slakt samt köttberedningar, köttprodukter och förarbetade köttprodukter av sådant kött förses med ett särskilt hälsomärke som överensstämmer med den förlaga som fastställs i sista stycket i bilaga 9 till förordningen från det federala ekonomidepartementet om hygien vid djurslakt (OHyAb; RS 817.190.1). Schweiz får enligt bestämmelserna i artikel 9a i förordningen av den 23 november 2005 från det federala ekonomidepartementet om animaliska livsmedel (RS 817.022.108) inte bedriva handel med Europeiska unionens medlemsstater med dessa produkter.” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 6 under avsnittet ”Särskilda villkor” i kapitel I i tillägg 6 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:

”6.

De behöriga schweiziska myndigheterna kan tillämpa undantaget från trikinundersökningen när det gäller slaktkroppar och kött av tamsvin som är avsedda för uppgödning och för slakt på småskaliga slakterier.

Denna bestämmelse ska tillämpas till och med den 31 december 2014.

Enligt bestämmelserna i artikel 8 stycke 3 i förordningen av den 23 november 2005 från det federala ekonomidepartementet om hygien vid djurslakt (OHyAb; RS 817.190.1) och artikel 9 stycke 8 i förordningen av den 23 november 2005 från det federala ekonomidepartementet om animaliska livsmedel (RS 817.022.108) ska dessa slaktkroppar och kött av tamsvin som är avsedda för uppgödning och för slakt samt köttberedningar, köttprodukter och förarbetade köttprodukter av sådant kött förses med ett särskilt hälsomärke som överensstämmer med den förlaga som fastställs i sista stycket i bilaga 9 till förordningen från det federala ekonomidepartementet om hygien vid djurslakt (OHyAb; RS 817.190.1). Schweiz får enligt bestämmelserna i artikel 9a i förordningen av den 23 november 2005 från det federala ekonomidepartementet om animaliska livsmedel (RS 817.022.108) inte bedriva handel med Europeiska unionens medlemsstater med dessa produkter.”

| 2. | Punkt 11 under avsnittet ”Särskilda villkor” i kapitel I i tillägg 6 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:






  ”11. | 1. | Rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (EGT L 37, 13.2.1993, s. 1). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Punkt 11 under avsnittet ”Särskilda villkor” i kapitel I i tillägg 6 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:

”11.

1.

Rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (EGT L 37, 13.2.1993, s. 1).

| 2. | Kommissionens direktiv 95/45/EG av den 26 juli 1995 om särskilda renhetskriterier för färgämnen som används i livsmedel (EGT L 226, 22.9.1995, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Kommissionens direktiv 95/45/EG av den 26 juli 1995 om särskilda renhetskriterier för färgämnen som används i livsmedel (EGT L 226, 22.9.1995, s. 1).

| 3. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2232/96 av den 28 oktober 1996 om gemenskapsregler för aromämnen som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel (EGT L 299, 23.11.1996, s. 1). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2232/96 av den 28 oktober 1996 om gemenskapsregler för aromämnen som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel (EGT L 299, 23.11.1996, s. 1).

| 4. | Rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av β-agonister vid animalieproduktion och om upphävande av direktiv 81/602/EEG, 88/146/EEG och 88/299/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 3). |
| --- | --- |

4.

Rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av β-agonister vid animalieproduktion och om upphävande av direktiv 81/602/EEG, 88/146/EEG och 88/299/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 3).

| 5. | Rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 10). |
| --- | --- |

5.

Rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 10).

| 6. | Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/2/EG av den 22 februari 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om livsmedel och livsmedelsingredienser som behandlats med joniserande strålning (EGT L 66, 13.3.1999, s. 16). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/2/EG av den 22 februari 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om livsmedel och livsmedelsingredienser som behandlats med joniserande strålning (EGT L 66, 13.3.1999, s. 16).

| 7. | Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/3/EG av den 22 februari 1999 om upprättande av en gemenskapsförteckning över livsmedel och livsmedelsingredienser som behandlas med joniserande strålning (EGT L 66, 13.3.1999, s. 24). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/3/EG av den 22 februari 1999 om upprättande av en gemenskapsförteckning över livsmedel och livsmedelsingredienser som behandlas med joniserande strålning (EGT L 66, 13.3.1999, s. 24).

| 8. | Kommissionens beslut 1999/217/EG av den 23 februari 1999 om antagande av en förteckning över aromämnen som används i eller på livsmedel och som upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2232/96 (EGT L 84, 27.3.1999, s. 1). |
| --- | --- |

8.

Kommissionens beslut 1999/217/EG av den 23 februari 1999 om antagande av en förteckning över aromämnen som används i eller på livsmedel och som upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2232/96 (EGT L 84, 27.3.1999, s. 1).

| 9. | Kommissionens beslut 2002/840/EG av den 23 oktober 2002 om antagande av förteckningen över godkända anläggningar för bestrålning av livsmedel i tredje land (EGT L 287, 25.10.2002, s. 40). |
| --- | --- |

9.

Kommissionens beslut 2002/840/EG av den 23 oktober 2002 om antagande av förteckningen över godkända anläggningar för bestrålning av livsmedel i tredje land (EGT L 287, 25.10.2002, s. 40).

| 10. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2065/2003 av den 10 november 2003 om rökaromer som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel (EGT L 309, 26.11.2003, s. 1). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2065/2003 av den 10 november 2003 om rökaromer som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel (EGT L 309, 26.11.2003, s. 1).

| 11. | Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5). |
| --- | --- |

11.

Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

| 12. | Kommissionens förordning (EG) nr 884/2007 av den 26 juli 2007 om nödåtgärder för återkallande av tillstånd för användningen av E 128 röd 2G som färgämne i livsmedel (EUT L 195, 27.7.2007, s. 8). |
| --- | --- |

12.

Kommissionens förordning (EG) nr 884/2007 av den 26 juli 2007 om nödåtgärder för återkallande av tillstånd för användningen av E 128 röd 2G som färgämne i livsmedel (EUT L 195, 27.7.2007, s. 8).

| 13. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1332/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelsenzymer och om ändring av rådets direktiv 83/417/EEG, rådets förordning (EG) nr 1493/1999, direktiv 2000/13/EG, rådets direktiv 2001/112/EG samt förordning (EG) nr 258/97 (EUT L 354, 31.12.2008, s. 7). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1332/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelsenzymer och om ändring av rådets direktiv 83/417/EEG, rådets förordning (EG) nr 1493/1999, direktiv 2000/13/EG, rådets direktiv 2001/112/EG samt förordning (EG) nr 258/97 (EUT L 354, 31.12.2008, s. 7).

| 14. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (EUT L 354, 31.12.2008, s. 16). |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (EUT L 354, 31.12.2008, s. 16).

| 15. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1334/2008 av den 16 december 2008 om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning i och på livsmedel och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, förordningarna (EG) nr 2232/96 och (EG) nr 110/2008 samt direktiv 2000/13/EG (EUT L 354, 31.12.2008, s. 34). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1334/2008 av den 16 december 2008 om aromer och vissa livsmedelsingredienser med aromgivande egenskaper för användning i och på livsmedel och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, förordningarna (EG) nr 2232/96 och (EG) nr 110/2008 samt direktiv 2000/13/EG (EUT L 354, 31.12.2008, s. 34).

| 16. | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/32/EG av den 23 april 2009 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (EUT L 141, 6.6.2009, s. 3). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/32/EG av den 23 april 2009 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (EUT L 141, 6.6.2009, s. 3).

| 17. | Kommissionens direktiv 2008/60/EG av den 17 juni 2008 om särskilda renhetskriterier för sötningsmedel som används i livsmedel (EUT L 158, 18.6.2008, s. 17). |
| --- | --- |

17.

Kommissionens direktiv 2008/60/EG av den 17 juni 2008 om särskilda renhetskriterier för sötningsmedel som används i livsmedel (EUT L 158, 18.6.2008, s. 17).

| 18. | Kommissionens direktiv 2008/84/EG av den 27 augusti 2008 om särskilda renhetskriterier för andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (EUT L 253, 20.9.2008, s. 1). |
| --- | --- |

18.

Kommissionens direktiv 2008/84/EG av den 27 augusti 2008 om särskilda renhetskriterier för andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (EUT L 253, 20.9.2008, s. 1).

| 19. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (EUT L 152, 16.6.2009, s. 11).” |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (EUT L 152, 16.6.2009, s. 11).”

---

BILAGA V

Kapitel V i tillägg 10 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del 1.A ska punkterna 3, 6, 7, 8, 9 och 14 utgå. |
| --- | --- |

1.

I del 1.A ska punkterna 3, 6, 7, 8, 9 och 14 utgå.

| 2. | I del 1.A ska följande punkter läggas till:






  ”31. | Kommissionens direktiv 2008/60/EG av den 17 juni 2008 om särskilda renhetskriterier för sötningsmedel som används i livsmedel (EUT L 158, 18.6.2008, s. 17). |
| --- | --- | --- |

2.

I del 1.A ska följande punkter läggas till:

”31.

Kommissionens direktiv 2008/60/EG av den 17 juni 2008 om särskilda renhetskriterier för sötningsmedel som används i livsmedel (EUT L 158, 18.6.2008, s. 17).

| 32. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (EUT L 354, 31.12.2008, s. 16). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (EUT L 354, 31.12.2008, s. 16).

| 33. | Kommissionens direktiv 2008/84/EG av den 27 augusti 2008 om särskilda renhetskriterier för andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (EUT L 253, 20.9.2008, s. 1).” |
| --- | --- |

33.

Kommissionens direktiv 2008/84/EG av den 27 augusti 2008 om särskilda renhetskriterier för andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (EUT L 253, 20.9.2008, s. 1).”

---

BILAGA VI

Tillägg 11 till bilaga 11 till jordbruksavtalet ska ersättas med följande:

”Tillägg 11

Kontaktställen

| 1. | För Europeiska unionen:





  Direktören |
| --- | --- |
| Djurhälsa och djurskydd |
| Generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor |
| Europeiska kommissionen |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

1.

Direktören

Djurhälsa och djurskydd

Generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor

Europeiska kommissionen

1049 Bryssel

BELGIEN

| 2. | För Schweiz:





  Le Directeur |
| --- | --- |
| Office vétérinaire fédéral |
| CH-3003Bern |
| SUISSE |

2.

Le Directeur

Office vétérinaire fédéral

CH-3003Bern

SUISSE

Ytterligare kontaktadress:

| Le Chef de division |
| --- |
| Office fédéral de la santé publique |
| Division sécurité alimentaire |
| CH-3003 Bern |
| SUISSE” |

Le Chef de division

Office fédéral de la santé publique

Division sécurité alimentaire

CH-3003 Bern

SUISSE”

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 22.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/60

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 291/10/KOL

av den 7 juli 2010

angående fastställande av godkända zoner i Norge med avseende på Bonamia ostreae och Marteilia refringens

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), särskilt artikel 109 och protokoll 1,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, särskilt artikel 5.2 d och protokoll 1,

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i punkt 4.1.5 a i kapitel I i bilaga I till EES-avtalet, rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (1), så som den anpassats genom protokoll 1 till EES-avtalet, särskilt artikel 53, och

av följande skäl:

Genom Eftas övervakningsmyndighetens beslut nr 225/04/KOL av den 9 september 2004, erkändes hela Norges kust som en godkänd zon med avseende på Bonamia ostreae och Marteilia refringens.

Norge informerade Eftas övervakningsmyndighet per e-post den 3 juni 2009 om att en infektion orsakad av Bonamia ostreae upptäckts i vilda ostron från Aust-Agder fylke i södra Norge samt att en kontroll- och en övervakningszon runt det drabbade området hade upprättats.

Genom en skrivelse av den 23 april 2010 (händelse nr 554681) har Norge bekräftat till Eftas övervakningsmyndighet att förekomsten av Bonamia ostreae i vilda ostron från Aust-Agder fylke i södra Norge inte kunde utslutas och att inga avgörande bevis därför kan berättiga ett avskaffande av en kontroll- och en övervakningszon runt det aktuella området.

I artikel 53.3 i direktiv 2006/88/EG fastställs att om den epizootiologiska undersökningen visar att det med stor sannolikhet förekommer en infektion, ska medlemsstatens, zonens eller delområdets sjukdomsfria status återkallas med tillämpning av det förfarande genom vilket denna status förklarades. Enligt resultaten av den epidemiologiska undersökning som utförts av Norge och resultatet av diskussionerna mellan Norges veterinärinstitut och gemenskapens referenslaboratorium anser Eftas övervakningsmyndighet villkoren uppfyllda för att tillhandahålla en återkallelse av den sjukdomsfria statusen för det drabbade området Aust-Agder i södra Norge.

Till följd härav bör beslut nr 225/04/KOL upphävas.

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Eftas veterinärkommitté, som biträder Eftas övervakningsmyndighet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkända zoner med avseende på Bonamia ostreae och Marteilia refringens i Norge anges i bilagan.

Artikel 2

Beslut nr 225/04/KOL ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 7 juli 2010.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Norge.

Artikel 5

Endast den engelska texten av detta beslut är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 7 juli 2010.

På Eftas övervakningsmyndighets vägnar

Per SANDERUD

Ordförande

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Ledamot av kollegiet

---

(1)  EUT L 328, 24.11.2006, s. 14, och EES-supplement nr 32, 17.6.2010, s. 1. Detta direktiv är ännu inte översatt till norska.

1

---

BILAGA

| 1. | Hela Norges kust är en godkänd zon med avseende på Marteilia refringens. |
| --- | --- |

1.

Hela Norges kust är en godkänd zon med avseende på Marteilia refringens.

| 2. | Hela Norges kust är en godkänd zon med avseende på Bonamia ostreae, med undantag för följande områden:






  — | Aust-Agder fylke i södra Norge. |
| --- | --- | --- |

2.

Hela Norges kust är en godkänd zon med avseende på Bonamia ostreae, med undantag för följande områden:

—

Aust-Agder fylke i södra Norge.

---