# Eiropas Savienības L 5/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.005.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 5 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 8. janvāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.005.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 5

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 8. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 11/2011 (2011. gada 7. janvāris), ar ko groza atsevišķas regulas par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 1 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 12/2011 (2011. gada 7. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 3 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 13/2011 (2011. gada 7. janvāris), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 5 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2011/2/ES (2011. gada 7. janvāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu miklobutanilu kā aktīvo vielu, un groza Lēmumu 2008/934/EK (
  1
  ) | 7 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/6/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 20. jūlijs) par Portugāles veiktajiem valsts atbalsta C 43/04 (ex NN 38/03) pasākumiem parafiskālās nodevas veidā vīna popularizēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4891) | 11 |
| | | 2011/7/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 7. janvāris), ar ko groza XI pielikumu Padomes Direktīvai 2003/85/EK attiecībā uz tādu laboratoriju sarakstu, kuras ir pilnvarotas rīkoties ar dzīvu mutes un nagu sērgas vīrusu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 9592)

   (
  1
  ) | 27 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 11/2011 (2011. gada 7. janvāris), ar ko groza atsevišķas regulas par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

1

Komisijas Regula (ES) Nr. 12/2011 (2011. gada 7. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

3

Komisijas Regula (ES) Nr. 13/2011 (2011. gada 7. janvāris), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

5

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2011/2/ES (2011. gada 7. janvāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu miklobutanilu kā aktīvo vielu, un groza Lēmumu 2008/934/EK (
  1
  )

1

7

LĒMUMI

2011/6/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 20. jūlijs) par Portugāles veiktajiem valsts atbalsta C 43/04 (ex NN 38/03) pasākumiem parafiskālās nodevas veidā vīna popularizēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4891)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4891)

11

2011/7/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 7. janvāris), ar ko groza XI pielikumu Padomes Direktīvai 2003/85/EK attiecībā uz tādu laboratoriju sarakstu, kuras ir pilnvarotas rīkoties ar dzīvu mutes un nagu sērgas vīrusu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 9592)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 9592)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 8.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 5/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 5/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 11/2011

(2011. gada 7. janvāris),

ar ko groza atsevišķas regulas par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Haizivju skrimšļu pulveris želatīna kapsulās, ko izmanto kā pārtikas piedevu, tika klasificēts pozīcijā 0305 saskaņā ar Komisijas 1998. gada 27. augusta Regulu (EK) Nr. 1858/98 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (2). Sagatavota eļļa (kas satur naktssveces eļļu, piena taukus un E vitamīnu) želatīna kapsulu iepakojumā, ko izmanto kā pārtikas piedevu, tika klasificēta pozīcijā 1517 saskaņā ar Komisijas 1992. gada 3. decembra Regulu (EEK) Nr. 3513/92 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (3). |
| --- | --- |

(1)

Haizivju skrimšļu pulveris želatīna kapsulās, ko izmanto kā pārtikas piedevu, tika klasificēts pozīcijā 0305 saskaņā ar Komisijas 1998. gada 27. augusta Regulu (EK) Nr. 1858/98 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (2). Sagatavota eļļa (kas satur naktssveces eļļu, piena taukus un E vitamīnu) želatīna kapsulu iepakojumā, ko izmanto kā pārtikas piedevu, tika klasificēta pozīcijā 1517 saskaņā ar Komisijas 1992. gada 3. decembra Regulu (EEK) Nr. 3513/92 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (3).

| (2) | Apvienotajās lietās C-410/08 līdz C-412/08 Swiss Caps AG v Hauptzollamt Singen
   (4) Eiropas Savienības Tiesa nolēmusi, ka produkti kapsulās, kas paredzēti izmantošanai kā pārtikas piedevas, ir klasificējami pozīcijā 2106 kā pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotajās lietās C-410/08 līdz C-412/08 Swiss Caps AG v Hauptzollamt Singen
   (4) Eiropas Savienības Tiesa nolēmusi, ka produkti kapsulās, kas paredzēti izmantošanai kā pārtikas piedevas, ir klasificējami pozīcijā 2106 kā pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur.

| (3) | Tādēļ ir lietderīgi pielāgot Regulu (EK) Nr. 1858/98 un Regulu (EEK) Nr. 3513/92, lai novērstu atšķirīgu tarifu klasifikāciju un nodrošinātu vienotu kombinētās nomenklatūras piemērošanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir lietderīgi pielāgot Regulu (EK) Nr. 1858/98 un Regulu (EEK) Nr. 3513/92, lai novērstu atšķirīgu tarifu klasifikāciju un nodrošinātu vienotu kombinētās nomenklatūras piemērošanu Eiropas Savienībā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1858/98 un Regula (EEK) Nr. 3513/92. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1858/98 un Regula (EEK) Nr. 3513/92.

| (5) | Papildus iepriekš minētajiem labojumiem ir jāgroza Komisijas 2009. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1179/2009, ar ko groza vai atceļ dažas regulas par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (5). Tabulās, kas iekļautas tās I, II un III pielikumā, uzskaitītas regulas, uz kurām attiecas grozījumi (attiecīgi, izmainot KN kodu, svītrojot regulas punktu vai atceļot regulu). Minētā I pielikuma tabulas 1. punktā un minētā III pielikuma tabulas 3. punktā — abos ir norāde uz Komisijas 1979. gada 13. marta Regulu (EEK) Nr. 484/79 (6); tāpat arī minētā I pielikuma tabulas 79. punktā un minētā II pielikuma tabulas 31. punktā — abos ir norāde uz Komisijas 1995. gada 21. novembra Regulas (EEK) Nr. 2696/95 (7) pielikuma tabulas 3. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Papildus iepriekš minētajiem labojumiem ir jāgroza Komisijas 2009. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1179/2009, ar ko groza vai atceļ dažas regulas par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (5). Tabulās, kas iekļautas tās I, II un III pielikumā, uzskaitītas regulas, uz kurām attiecas grozījumi (attiecīgi, izmainot KN kodu, svītrojot regulas punktu vai atceļot regulu). Minētā I pielikuma tabulas 1. punktā un minētā III pielikuma tabulas 3. punktā — abos ir norāde uz Komisijas 1979. gada 13. marta Regulu (EEK) Nr. 484/79 (6); tāpat arī minētā I pielikuma tabulas 79. punktā un minētā II pielikuma tabulas 31. punktā — abos ir norāde uz Komisijas 1995. gada 21. novembra Regulas (EEK) Nr. 2696/95 (7) pielikuma tabulas 3. punktu.

| (6) | Lai labotu šo situāciju, jāgroza Komisijas Regulas (EK) Nr. 1179/2009 I pielikums, svītrojot tā 1. un 79. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Lai labotu šo situāciju, jāgroza Komisijas Regulas (EK) Nr. 1179/2009 I pielikums, svītrojot tā 1. un 79. punktu.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Svītro Regulas (EK) Nr. 1858/98 pielikuma tabulas 2. punktu.

2. pants

Svītro Regulas (EEK) Nr. 3513/92 pielikuma tabulas 1. punktu.

3. pants

Svītro Komisijas Regulas (EK) Nr. 1179/2009 I pielikuma tabulas 1. un 79. punktu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 241, 29.8.1998., 17. lpp.

2

(3)  OV L 355, 5.12.1992., 12. lpp.

3

(4)  2009. gada 17. decembra spriedums Krājumā vēl nav publicēts, 29. un 32. punkts.

4

(5)  OV L 317, 3.12.2009., 1. lpp.

5

(6)  OV L 64, 14.3.1979., 47. lpp.

6

(7)  OV L 280, 23.11.1995., 17. lpp.

7

---

| 8.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 5/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 5/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 12/2011

(2011. gada 7. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 8. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 106,0 |
| EC | 65,1 |
| MA | 56,7 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 82,3 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 96,7 |
| TR | 100,9 |
| ZZ | 124,2 |
| 0709 90 70 | MA | 40,2 |
| TR | 118,1 |
| ZZ | 79,2 |
| 0709 90 80 | EG | 222,3 |
| ZZ | 222,3 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EC | 48,7 |
| IL | 67,1 |
| MA | 56,3 |
| TR | 73,7 |
| UY | 46,7 |
| ZA | 41,3 |
| ZZ | 52,1 |
| 0805 20 10 | MA | 67,8 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 73,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 127,1 |
| HR | 46,1 |
| IL | 84,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 79,2 |
| TR | 72,7 |
| ZZ | 84,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 54,6 |
| UY | 49,2 |
| ZZ | 51,0 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 98,2 |
| CL | 83,5 |
| CN | 101,1 |
| EC | 79,3 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 74,9 |
| US | 137,8 |
| ZA | 124,2 |
| ZZ | 89,6 |
| 0808 20 50 | CN | 60,2 |
| US | 110,3 |
| ZZ | 85,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

106,0

EC

65,1

MA

56,7

TR

101,2

ZZ

82,3

0707 00 05

EG

174,9

JO

96,7

TR

100,9

ZZ

124,2

0709 90 70

MA

40,2

TR

118,1

ZZ

79,2

0709 90 80

EG

222,3

ZZ

222,3

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EC

48,7

IL

67,1

MA

56,3

TR

73,7

UY

46,7

ZA

41,3

ZZ

52,1

0805 20 10

MA

67,8

TR

79,6

ZZ

73,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

127,1

HR

46,1

IL

84,5

JM

95,1

MA

79,2

TR

72,7

ZZ

84,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

54,6

UY

49,2

ZZ

51,0

0808 10 80

AR

78,5

CA

98,2

CL

83,5

CN

101,1

EC

79,3

MK

29,3

NZ

74,9

US

137,8

ZA

124,2

ZZ

89,6

0808 20 50

CN

60,2

US

110,3

ZZ

85,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 8.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 5/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 5/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 13/2011

(2011. gada 7. janvāris),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 8/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 8/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 8. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 4, 7.1.2011., 3. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 8. janvāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 57,40 | 0,25 |
| 1701 99 10 (2) | 57,40 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 57,40 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,57 | 0,18 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

60,18

0,00

1701 11 90 (1)

60,18

0,00

1701 12 10 (1)

60,18

0,00

1701 12 90 (1)

60,18

0,00

1701 91 00 (2)

57,40

0,25

1701 99 10 (2)

57,40

0,00

1701 99 90 (2)

57,40

0,00

1702 90 95 (3)

0,57

0,18

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

DIREKTĪVAS

| 8.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 5/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 5/7

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/2/ES

(2011. gada 7. janvāris),

ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu miklobutanilu kā aktīvo vielu, un groza Lēmumu 2008/934/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulās (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 1490/2002 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas trešā posma īstenošanai un sniegts to aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Minētajā sarakstā ir miklobutanils. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulās (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 1490/2002 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas trešā posma īstenošanai un sniegts to aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Minētajā sarakstā ir miklobutanils.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/2002 11.e pantu ziņotājs atsauca savu atbalstu šīs aktīvās vielas iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā divu mēnešu laikā no novērtējuma ziņojuma projekta saņemšanas. Līdz ar to Komisijas 2008. gada 5. decembra Lēmums 2008/934/EK par dažu darbīgo vielu neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētās vielas (4), tika pieņemts attiecībā uz miklobutanila neiekļaušanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/2002 11.e pantu ziņotājs atsauca savu atbalstu šīs aktīvās vielas iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā divu mēnešu laikā no novērtējuma ziņojuma projekta saņemšanas. Līdz ar to Komisijas 2008. gada 5. decembra Lēmums 2008/934/EK par dažu darbīgo vielu neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētās vielas (4), tika pieņemts attiecībā uz miklobutanila neiekļaušanu.

| (3) | Sākotnējais ziņotājs (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta 14. līdz 19. pantā Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta šīs direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (5). |
| --- | --- |

(3)

Sākotnējais ziņotājs (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta 14. līdz 19. pantā Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta šīs direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (5).

| (4) | Pieteikumu iesniedza Beļģijai, kura ar Regulu (EK) Nr. 451/2000 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Aktīvās vielas specifikācija un atļautie izmantošanas veidi ir tādi paši kā tie, uz kuriem attiecas Lēmums 2008/934/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Pieteikumu iesniedza Beļģijai, kura ar Regulu (EK) Nr. 451/2000 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Aktīvās vielas specifikācija un atļautie izmantošanas veidi ir tādi paši kā tie, uz kuriem attiecas Lēmums 2008/934/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām.

| (5) | Beļģija izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos papildu datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā 2009. gada 22. oktobrī minēto ziņojumu nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu darīja zināmu pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu izteikt piezīmes, un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 20. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma iestāde 2010. gada 11. jūlijā Komisijai iesniedza savu secinājumu (6) par miklobutanilu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2010. gada 23. novembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par miklobutanilu. |
| --- | --- |

(5)

Beļģija izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos papildu datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā 2009. gada 22. oktobrī minēto ziņojumu nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu darīja zināmu pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu izteikt piezīmes, un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 20. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma iestāde 2010. gada 11. jūlijā Komisijai iesniedza savu secinājumu (6) par miklobutanilu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2010. gada 23. novembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par miklobutanilu.

| (6) | Dažādajās veiktajās pārbaudēs konstatēja, ka var uzskatīt, ka miklobutanilu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut miklobutanilu I pielikumā, lai nodrošinātu, ka atļaujas par augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo aktīvo vielu, visās dalībvalstīs var piešķirt saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Dažādajās veiktajās pārbaudēs konstatēja, ka var uzskatīt, ka miklobutanilu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut miklobutanilu I pielikumā, lai nodrošinātu, ka atļaujas par augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo aktīvo vielu, visās dalībvalstīs var piešķirt saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem.

| (7) | Neskarot minēto secinājumu, ir lietderīgi iegūt papildu informāciju par dažiem konkrētiem jautājumiem. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā noteikts, ka vielas iekļaušana I pielikumā var būt atkarīga no nosacījumu izpildes. Tāpēc ir lietderīgi pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs iesniegtu papildu informāciju par miklobutanila atliekām un tā metabolītiem turpmākajos veģetācijas periodos un informāciju, kas apstiprina, ka pieejamie dati par atliekām ietver visus savienojumus, uz kuriem attiecas atlieku definīcija. |
| --- | --- |

(7)

Neskarot minēto secinājumu, ir lietderīgi iegūt papildu informāciju par dažiem konkrētiem jautājumiem. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā noteikts, ka vielas iekļaušana I pielikumā var būt atkarīga no nosacījumu izpildes. Tāpēc ir lietderīgi pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs iesniegtu papildu informāciju par miklobutanila atliekām un tā metabolītiem turpmākajos veģetācijas periodos un informāciju, kas apstiprina, ka pieejamie dati par atliekām ietver visus savienojumus, uz kuriem attiecas atlieku definīcija.

| (8) | Pirms aktīvo vielu iekļauj I pielikumā, jāparedz pietiekams laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties šīs iekļaušanas radīto jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(8)

Pirms aktīvo vielu iekļauj I pielikumā, jāparedz pietiekams laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties šīs iekļaušanas radīto jauno prasību izpildei.

| (9) | Neskarot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, ko rada aktīvās vielas iekļaušana I pielikumā, pēc iekļaušanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms pašreizējo atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur miklobutanilu, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 91/414/EEK, un jo īpaši tās 13. panta, prasībām un attiecīgajiem I pielikuma nosacījumiem. Dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK noteikumiem attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc spēkā esošās atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā termiņa, jāparedz ilgāks laikposms, lai iesniegtu un novērtētu visu III pielikuma dokumentāciju par katra augu aizsardzības līdzekļa katru paredzēto lietojuma veidu atbilstīgi Direktīvā 91/414/EEK noteiktajiem vienotajiem principiem. |
| --- | --- |

(9)

Neskarot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, ko rada aktīvās vielas iekļaušana I pielikumā, pēc iekļaušanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms pašreizējo atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur miklobutanilu, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 91/414/EEK, un jo īpaši tās 13. panta, prasībām un attiecīgajiem I pielikuma nosacījumiem. Dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK noteikumiem attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc spēkā esošās atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā termiņa, jāparedz ilgāks laikposms, lai iesniegtu un novērtētu visu III pielikuma dokumentāciju par katra augu aizsardzības līdzekļa katru paredzēto lietojuma veidu atbilstīgi Direktīvā 91/414/EEK noteiktajiem vienotajiem principiem.

| (10) | Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot aktīvās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7), gūtā pieredze liecina, ka var rasties grūtības, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju tiesības attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdzšinējām direktīvām par grozījumiem I pielikumā, neparedz jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem. |
| --- | --- |

(10)

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot aktīvās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7), gūtā pieredze liecina, ka var rasties grūtības, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju tiesības attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdzšinējām direktīvām par grozījumiem I pielikumā, neparedz jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem.

| (11) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EEK. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EEK.

| (12) | Lēmumā 2008/934/EK ir paredzēts, ka miklobutanilu neiekļauj minētajā pielikumā un līdz 2011. gada 31. decembrim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuros ir minētā viela. Minētā lēmuma pielikumā ir nepieciešams svītrot rindu attiecībā uz miklobutanilu. |
| --- | --- |

(12)

Lēmumā 2008/934/EK ir paredzēts, ka miklobutanilu neiekļauj minētajā pielikumā un līdz 2011. gada 31. decembrim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuros ir minētā viela. Minētā lēmuma pielikumā ir nepieciešams svītrot rindu attiecībā uz miklobutanilu.

| (13) | Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmumu 2008/934/EK. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmumu 2008/934/EK.

| (14) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza atbilstīgi šīs direktīvas pielikumam.

2. pants

Lēmuma 2008/934/EK pielikumā svītro rindu attiecībā uz miklobutanilu.

3. pants

Dalībvalstis vēlākais līdz 2011. gada 30. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2011. gada 1. decembra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

4. pants

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK līdz 2011. gada 30. novembrim vajadzības gadījumā groza vai atsauc pašreizējās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuru sastāvā ir miklobutanils kā aktīvā viela.

Līdz minētajam datumam tās jo īpaši pārliecinās, vai ir izpildīti minētās direktīvas I pielikuma nosacījumi attiecībā uz miklobutanilu, izņemot tos nosacījumus, kas noteikti attiecīgās aktīvās vielas ieraksta B daļā, un vai atļaujas turētājam ir dokumentācija vai piekļuve dokumentācijai atbilstīgi minētās direktīvas II pielikuma prasībām saskaņā ar tās 13. panta nosacījumiem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur miklobutanilu kā vienīgo vai vienu no vairākām aktīvajām vielām, kuras visas ir iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vēlākais līdz 2011. gada 31. maijam, dalībvalstis atkārtoti novērtē līdzekli saskaņā ar vienotajiem principiem, kuri noteikti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst minētās direktīvas III pielikuma prasībām, un ņemot vērā minētās direktīvas I pielikuma miklobutanila ieraksta B daļu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, dalībvalstis nosaka, vai līdzeklis atbilst Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunkta nosacījumiem.

Pēc tam, kad tas ir noteikts, dalībvalstis rīkojas šādi:

| a) | ja līdzeklis satur miklobutanilu kā vienīgo aktīvo vielu, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. maijam; vai |
| --- | --- |

a)

ja līdzeklis satur miklobutanilu kā vienīgo aktīvo vielu, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. maijam; vai

| b) | ja līdzeklis satur miklobutanilu kā vienu no vairākām aktīvajām vielām, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. maijam vai termiņā, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā direktīvā vai direktīvās, ar kurām atbilstīgo vielu vai vielas iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, izvēloties vēlāko no šiem datumiem. |
| --- | --- |

b)

ja līdzeklis satur miklobutanilu kā vienu no vairākām aktīvajām vielām, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. maijam vai termiņā, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā direktīvā vai direktīvās, ar kurām atbilstīgo vielu vai vielas iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

5. pants

Šī direktīva stājas spēkā 2011. gada 1. jūnijā.

6. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 7. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp.

2

(3)  OV L 224, 21.8.2002., 23. lpp.

3

(4)  OV L 333, 11.12.2008., 11. lpp.

4

(5)  OV L 15, 18.1.2008., 5. lpp.

5

(6)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde, Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance myclobutanil. EFSA Journal 2010 8(10) 1682 [83. lpp.]. doi: 10.2903/jefsa.2010.1682; pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance myclobutanil. EFSA Journal

doi

(7)  OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.

7

---

PIELIKUMS

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā tabulas beigās pievieno šādu ierakstu:

| Nr. | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Stāšanās spēkā | Iekļaušana ir spēkā līdz | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “324 | Miklobutanils

  CAS Nr. 88671-89-0

  CIPAC Nr. 442 | (RS)-2-(4-hlorofenil)-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)heksānnitrils | ≥ 925 g/kg
  Piemaisījums 1-metilpirolidīn-2-ons tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt 1g/kg | 2011. gada 1. jūnijs | 2021. gada 31. maijs | A   DAĻA
  Var atļaut lietot tikai kā fungicīdu.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par miklobutanilu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2010. gada 23. novembrī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš lietotāju drošībai un nodrošina, lai lietošanas nosacījumos būtu paredzēts nepieciešamības gadījumā izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus.
  Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
  Attiecīgās dalībvalstis pieprasa, lai tiktu iesniegta papildu informācija par miklobutanila atliekām un tā metabolītiem turpmākajos veģetācijas periodos un informācija, kas apstiprina, ka pieejamie dati par atliekām ietver visus savienojumus, uz kuriem attiecas atlieku definīcija.
  Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, lai pieteikuma iesniedzējs iesniegtu šādu apstiprinošu informāciju Komisijai līdz 2013. gada 31. janvārim.” |

Nr.

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Stāšanās spēkā

Iekļaušana ir spēkā līdz

Īpaši noteikumi

“324

Miklobutanils

CAS Nr. 88671-89-0

CIPAC Nr. 442

(RS)-2-(4-hlorofenil)-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)heksānnitrils

≥ 925 g/kg

Piemaisījums 1-metilpirolidīn-2-ons tehniskajā materiālā nedrīkst pārsniegt 1g/kg

2011. gada 1. jūnijs

2021. gada 31. maijs

A   DAĻA

Var atļaut lietot tikai kā fungicīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par miklobutanilu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2010. gada 23. novembrī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš lietotāju drošībai un nodrošina, lai lietošanas nosacījumos būtu paredzēts nepieciešamības gadījumā izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Attiecīgās dalībvalstis pieprasa, lai tiktu iesniegta papildu informācija par miklobutanila atliekām un tā metabolītiem turpmākajos veģetācijas periodos un informācija, kas apstiprina, ka pieejamie dati par atliekām ietver visus savienojumus, uz kuriem attiecas atlieku definīcija.

Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, lai pieteikuma iesniedzējs iesniegtu šādu apstiprinošu informāciju Komisijai līdz 2013. gada 31. janvārim.”

---

(1)  Sīkāka informācija par aktīvās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

LĒMUMI

| 8.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 5/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 5/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 20. jūlijs)

par Portugāles veiktajiem valsts atbalsta C 43/04 (ex NN 38/03) pasākumiem parafiskālās nodevas veidā vīna popularizēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4891)

(Autentisks ir tikai teksts portugāļu valodā)

(2011/6/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) (1) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo rindkopu,

pēc iesaistīto personu uzaicināšanas iesniegt apsvērumus saskaņā ar minēto pantu (2),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Saņēmusi sūdzību, Eiropas Komisija 2003. gada 20. janvāra vēstulē uzdeva jautājumu Portugāles iestādēm par parafiskālo nodevu, kas paredzēts vīna popularizēšanai un ko iekasē Vīnkopības un vīna institūts, kā arī par finanšu pasākumiem, kas saistīti ar šīs nodevas ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(1)

Saņēmusi sūdzību, Eiropas Komisija 2003. gada 20. janvāra vēstulē uzdeva jautājumu Portugāles iestādēm par parafiskālo nodevu, kas paredzēts vīna popularizēšanai un ko iekasē Vīnkopības un vīna institūts, kā arī par finanšu pasākumiem, kas saistīti ar šīs nodevas ieņēmumiem.

| (2) | Portugāles pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā sniedza atbildi Komisijai 2003. gada 14. marta vēstulē. Papildu informācija tika nosūtīta 2003. gada 4. augusta, 2003. gada 2. septembra, 2004. gada 24. februāra un 2004. gada 15. jūlija vēstulēs, atbildot uz jautājumiem, ko Komisijas dienesti uzdeva 2003. gada 14. maija un 22. decembra faksa sūtījumā. |
| --- | --- |

(2)

Portugāles pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā sniedza atbildi Komisijai 2003. gada 14. marta vēstulē. Papildu informācija tika nosūtīta 2003. gada 4. augusta, 2003. gada 2. septembra, 2004. gada 24. februāra un 2004. gada 15. jūlija vēstulēs, atbildot uz jautājumiem, ko Komisijas dienesti uzdeva 2003. gada 14. maija un 22. decembra faksa sūtījumā.

| (3) | Ņemot vērā, ka attiecīgais mehānisms ir ieviests bez iepriekšējas Komisijas atļaujas kopš 1995. gada, tas ir reģistrēts nepaziņoto atbalsta pasākumu reģistrā. Būtībā Portugāles veiktie pasākumi ir jauni atbalsta pasākumi, kas nav paziņoti Komisijai, un tādēļ ir nelikumīgi 1. panta f) punkta nozīmē Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai nozīmē (3) (tagad LESD 108. pants). |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā, ka attiecīgais mehānisms ir ieviests bez iepriekšējas Komisijas atļaujas kopš 1995. gada, tas ir reģistrēts nepaziņoto atbalsta pasākumu reģistrā. Būtībā Portugāles veiktie pasākumi ir jauni atbalsta pasākumi, kas nav paziņoti Komisijai, un tādēļ ir nelikumīgi 1. panta f) punkta nozīmē Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai nozīmē (3) (tagad LESD 108. pants).

| (4) | Komisija 2004. gada 6. decembra vēstulē [C(2004) 4522] paziņoja Portugālei savu lēmumu attiecībā uz šo atbalstu uzsākt oficiālo pārbaudes procedūru, ko paredz ES Līguma 108. panta 2. punkts. Komisijas lēmums par šīs procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par minēto atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2004. gada 6. decembra vēstulē [C(2004) 4522] paziņoja Portugālei savu lēmumu attiecībā uz šo atbalstu uzsākt oficiālo pārbaudes procedūru, ko paredz ES Līguma 108. panta 2. punkts. Komisijas lēmums par šīs procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par minēto atbalsta pasākumu.

| (5) | Portugāles iestādes iesniedza savus apsvērumus vēstulēs, kas datētas ar 2005. gada 11. un 13. janvāri. Iestādes papildināja savu atbildi 2006. gada 24. maija vēstulē. Komisija nav saņēmusi apsvērumus no ieinteresētām trešām personām. |
| --- | --- |

(5)

Portugāles iestādes iesniedza savus apsvērumus vēstulēs, kas datētas ar 2005. gada 11. un 13. janvāri. Iestādes papildināja savu atbildi 2006. gada 24. maija vēstulē. Komisija nav saņēmusi apsvērumus no ieinteresētām trešām personām.

II.   ATBALSTA PASĀKUMA APRAKSTS

| (6) | Šā lēmuma nodaļā īsumā atkārtots pārbaudāmo pasākumu konteksts un galvenie būtiskie fakti. Informācija par šiem faktiem ir atkārtota lēmumā par procedūras uzsākšanu, kas minēts iepriekš 4. punktā. |
| --- | --- |

(6)

Šā lēmuma nodaļā īsumā atkārtots pārbaudāmo pasākumu konteksts un galvenie būtiskie fakti. Informācija par šiem faktiem ir atkārtota lēmumā par procedūras uzsākšanu, kas minēts iepriekš 4. punktā.

1.   Vīnkopības un vīna institūts

| (7) | Vīnkopības un vīna institūts ir valsts organizācija, kas dibināta 1986. gadā, lai nodrošinātu vispārēju kontroli un koordināciju vīnkopības nozarē Portugālē. Saskaņā ar noteikumiem, kas iekļauti 1997. gada 26. aprīļa Dekrētā ar likuma spēku Nr. 99/97 “Vīnkopības un vīna institūta nolikums” (5), institūtam ir piešķirtas vispārējas tiesības koordinēt, pētīt, kontrolēt, uzraudzīt un popularizēt vīna un vīnkopības produktu ražošanu un tirdzniecību un šim nolūkam institūtam ir piešķirta administratīvā un finansiālā patstāvība. |
| --- | --- |

(7)

Vīnkopības un vīna institūts ir valsts organizācija, kas dibināta 1986. gadā, lai nodrošinātu vispārēju kontroli un koordināciju vīnkopības nozarē Portugālē. Saskaņā ar noteikumiem, kas iekļauti 1997. gada 26. aprīļa Dekrētā ar likuma spēku Nr. 99/97 “Vīnkopības un vīna institūta nolikums” (5), institūtam ir piešķirtas vispārējas tiesības koordinēt, pētīt, kontrolēt, uzraudzīt un popularizēt vīna un vīnkopības produktu ražošanu un tirdzniecību un šim nolūkam institūtam ir piešķirta administratīvā un finansiālā patstāvība.

| (8) | Šī organizācija izstrādā pasākumus, ko paredz valsts un Kopienas tiesību akti vīnkopības nozarē, un, proti, tā ir valsts iestāde, ko Portugāles valsts (6) noteikusi par atbildīgo kontroles iestādi attiecībā uz Kopienas noteikumiem vīnkopības nozarē saskaņā ar 72. panta 1. punktu Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (7). |
| --- | --- |

(8)

Šī organizācija izstrādā pasākumus, ko paredz valsts un Kopienas tiesību akti vīnkopības nozarē, un, proti, tā ir valsts iestāde, ko Portugāles valsts (6) noteikusi par atbildīgo kontroles iestādi attiecībā uz Kopienas noteikumiem vīnkopības nozarē saskaņā ar 72. panta 1. punktu Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (7).

| (9) | Pildot šos vispārējās koordinācijas uzdevumus vīnkopības nozarē, Vīnkopības un vīna institūts izstrādā divu veidu pasākumus:






  — | pasākumus, kas pamatā attiecas uz Portugālē ražotiem vīniem un vīnkopības produktiem, un, proti, uzdevumiem attiecībā uz zemes reģistru un vīnkopības saimniecībām, kā arī noteiktos reģionos ražoto atzītās kvalitātes vīnu (VQPRD) un reģionu vīnu kontroles un sertifikācijas sistēmu revīziju (vidēji 2,8 % Vīnkopības un vīna institūta budžeta), un |
| --- | --- | --- |

(9)

Pildot šos vispārējās koordinācijas uzdevumus vīnkopības nozarē, Vīnkopības un vīna institūts izstrādā divu veidu pasākumus:

—

pasākumus, kas pamatā attiecas uz Portugālē ražotiem vīniem un vīnkopības produktiem, un, proti, uzdevumiem attiecībā uz zemes reģistru un vīnkopības saimniecībām, kā arī noteiktos reģionos ražoto atzītās kvalitātes vīnu (VQPRD) un reģionu vīnu kontroles un sertifikācijas sistēmu revīziju (vidēji 2,8 % Vīnkopības un vīna institūta budžeta), un

| — | pasākumus, kas bez atlases paredzēti Portugāles izcelsmes vīniem un vīnkopības produktiem un tiem, kuri ražoti citās dalībvalstīs un/vai trešās valstīs, bet tiek pārdoti Portugālē, un, proti, vīnkopības tirgus vadības un koordinācijas pasākumus un vīnkopības nozares kontroles un uzraudzības pasākumus saskaņā ar valsts un Kopienas tiesību aktiem (šiem pasākumiem tiek tērēts gandrīz viss Vīnkopības un vīna institūta budžets). |
| --- | --- |

—

pasākumus, kas bez atlases paredzēti Portugāles izcelsmes vīniem un vīnkopības produktiem un tiem, kuri ražoti citās dalībvalstīs un/vai trešās valstīs, bet tiek pārdoti Portugālē, un, proti, vīnkopības tirgus vadības un koordinācijas pasākumus un vīnkopības nozares kontroles un uzraudzības pasākumus saskaņā ar valsts un Kopienas tiesību aktiem (šiem pasākumiem tiek tērēts gandrīz viss Vīnkopības un vīna institūta budžets).

| (10) | Vīnkopības un vīna institūts darbojas arī kā noteiktu pakalpojumu sniedzējs trešām personām, un, proti: i) izglītojošu pasākumu organizēšana un veicināšana saimnieciskās darbības veicējiem, nozares un starpnozaru organizācijām vīnkopības nozarē un Vīnkopības un vīna institūta darbiniekiem; ii) Vīnkopības un vīna institūta infrastruktūras uzglabāšanas jaudu nodošana nozares uzņēmēju rīcībā; un iii) Vīnkopības un vīna institūta “laboratorijas” pakalpojumu sniegšana, kā arī institūta un citu vīnkopības nozares pārstāvju apmācība (lielā mērā to finansē Kopienas un valsts atbalsta programmas). |
| --- | --- |

(10)

Vīnkopības un vīna institūts darbojas arī kā noteiktu pakalpojumu sniedzējs trešām personām, un, proti: i) izglītojošu pasākumu organizēšana un veicināšana saimnieciskās darbības veicējiem, nozares un starpnozaru organizācijām vīnkopības nozarē un Vīnkopības un vīna institūta darbiniekiem; ii) Vīnkopības un vīna institūta infrastruktūras uzglabāšanas jaudu nodošana nozares uzņēmēju rīcībā; un iii) Vīnkopības un vīna institūta “laboratorijas” pakalpojumu sniegšana, kā arī institūta un citu vīnkopības nozares pārstāvju apmācība (lielā mērā to finansē Kopienas un valsts atbalsta programmas).

2.   Vīna popularizēšanas pasākumi

| (11) | Vīnkopības un vīna institūts nodrošina arī vīna popularizēšanas organizēšanu. Tas izpaužas kā atbalsta piešķiršana starpnozaru apvienībām, kas darbojas vīnkopības nozarē un plāno izstrādāt pasākumus vīna un vīnkopības produktu veicināšanai un popularizēšanai. Šis atbalsts tiek finansēts arī no popularizēšanas nodevas ieņēmumiem, kas noteikts valsts un importētajiem produktiem, un tā procentuālo likmi ik gadu precizē Portugāles iestādes, vienlaikus nosakot arī kritērijus, pēc kuriem atlasa atbalsta saņēmējas struktūras (8). |
| --- | --- |

(11)

Vīnkopības un vīna institūts nodrošina arī vīna popularizēšanas organizēšanu. Tas izpaužas kā atbalsta piešķiršana starpnozaru apvienībām, kas darbojas vīnkopības nozarē un plāno izstrādāt pasākumus vīna un vīnkopības produktu veicināšanai un popularizēšanai. Šis atbalsts tiek finansēts arī no popularizēšanas nodevas ieņēmumiem, kas noteikts valsts un importētajiem produktiem, un tā procentuālo likmi ik gadu precizē Portugāles iestādes, vienlaikus nosakot arī kritērijus, pēc kuriem atlasa atbalsta saņēmējas struktūras (8).

| (12) | Kopš 1997. gada atbalsts vīna un vīnkopības produktu vispārējai popularizēšanai atklātā konkursa procedūrā tiek piešķirts Portugāles starpnozaru apvienībai, kas darbojas Portugāles vīnkopības nozarē, ar nosaukumu “Viniportugal”. Līdz ar to “Viniportugal” kā vienīgais kandidāts kopš 1997. gada ir saņēmis visus ieņēmumus no minētās parafiskālās nodevas, kas paredzēta šim nolūkam. |
| --- | --- |

(12)

Kopš 1997. gada atbalsts vīna un vīnkopības produktu vispārējai popularizēšanai atklātā konkursa procedūrā tiek piešķirts Portugāles starpnozaru apvienībai, kas darbojas Portugāles vīnkopības nozarē, ar nosaukumu “Viniportugal”. Līdz ar to “Viniportugal” kā vienīgais kandidāts kopš 1997. gada ir saņēmis visus ieņēmumus no minētās parafiskālās nodevas, kas paredzēta šim nolūkam.

| (13) | Šī procentuālā nodevas likme ir paredzēta divu dažādu popularizēšanas kampaņu veidu finansēšanai:






  — | pirmkārt, vispārīgām vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas kampaņām Portugālē neatkarīgi no produktu izcelsmes; |
| --- | --- | --- |

(13)

Šī procentuālā nodevas likme ir paredzēta divu dažādu popularizēšanas kampaņu veidu finansēšanai:

—

pirmkārt, vispārīgām vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas kampaņām Portugālē neatkarīgi no produktu izcelsmes;

| — | otrkārt, Portugāles vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas kampaņām citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā. |
| --- | --- |

—

otrkārt, Portugāles vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas kampaņām citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā.

2.1.   Vīna vispārīga popularizēšana Portugālē

| (14) | Attiecībā uz vispārīgām vīna popularizēšanas kampaņām Portugālē šīs valsts iestādes apstiprina, ka “Viniportugal” pilda vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas pasākumu atbalsta un īstenošanas funkcijas, piemēram, īsteno kultūras un zinātnes pasākumu veicināšanu saistībā ar vīna nozari. Šajā jomā “Viniportugal” popularizē vīna kultūru, rīkojot vīna nozares gadatirgus un izstādes, organizējot publikācijas par šo tematu, prezentācijas un tirgū laišanas pasākumus, kā arī rīkojot publicitātes kampaņas, lai vīna vispārēja popularizēšana tieši ietekmētu vīna patēriņu Portugālē. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz vispārīgām vīna popularizēšanas kampaņām Portugālē šīs valsts iestādes apstiprina, ka “Viniportugal” pilda vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas pasākumu atbalsta un īstenošanas funkcijas, piemēram, īsteno kultūras un zinātnes pasākumu veicināšanu saistībā ar vīna nozari. Šajā jomā “Viniportugal” popularizē vīna kultūru, rīkojot vīna nozares gadatirgus un izstādes, organizējot publikācijas par šo tematu, prezentācijas un tirgū laišanas pasākumus, kā arī rīkojot publicitātes kampaņas, lai vīna vispārēja popularizēšana tieši ietekmētu vīna patēriņu Portugālē.

| (15) | Portugāles iestādes informē, ka jebkurā gadījumā “Viniportugal” organizētie popularizēšanas un publicitātes pasākumi neparedz patērētāju atrunāšanu no citās dalībvalstīs ražoto vīnkopības produktu iegādes vai šo produktu nopulgošanu. Tie arī nepopularizē neviena konkrēta uzņēmuma vai individuāla ražotāja zīmolu. |
| --- | --- |

(15)

Portugāles iestādes informē, ka jebkurā gadījumā “Viniportugal” organizētie popularizēšanas un publicitātes pasākumi neparedz patērētāju atrunāšanu no citās dalībvalstīs ražoto vīnkopības produktu iegādes vai šo produktu nopulgošanu. Tie arī nepopularizē neviena konkrēta uzņēmuma vai individuāla ražotāja zīmolu.

| (16) | Publicitātes kampaņu galvenais mērķis valsts līmenī ir piesaistīt gados jaunus pieaugušus abu dzimumu patērētājus, lai viņi patērētu vīnu kā veselīgu alternatīvu alum vai citiem alkoholiskajiem dzērieniem. |
| --- | --- |

(16)

Publicitātes kampaņu galvenais mērķis valsts līmenī ir piesaistīt gados jaunus pieaugušus abu dzimumu patērētājus, lai viņi patērētu vīnu kā veselīgu alternatīvu alum vai citiem alkoholiskajiem dzērieniem.

| (17) | “Viniportugal” veicina arī grāmatu, prospektu un praktisko norādījumu publicēšanu par vīnu, lai popularizētu vīna kultūru; uzņēmums slēdz līgumus ar augstākās izglītības iestādēm, lai sekmētu profesionālo izglītību vīna un restorānu nozarē; tas atbalsta Portugāles Vīnziņu asociāciju, lai paaugstinātu to vīnu kvalitāti, kurus piedāvā sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos, un nodrošinātu vīna nozares pārstāvju vispārīgo kompetenci; visbeidzot, “Viniportugal” popularizē mērenu un atbildīgu vīna patēriņu sadarbībā ar veselības aizsardzības iestādēm, organizējot seminārus par alkoholisma apkarošanu un ceļu satiksmes drošību un sniedzot priekšlikumus vīna publicitātes paraugprakses kodeksam, lai sekmētu cilvēka cieņai atbilstošu vīna patērēšanu un novērstu alkohola lietošanas popularizēšanu pusaudžu vidū. Portugāles iestādes ir iesniegušas arī publikāciju paraugus, kas apliecina minēto principu ievērošanu. |
| --- | --- |

(17)

“Viniportugal” veicina arī grāmatu, prospektu un praktisko norādījumu publicēšanu par vīnu, lai popularizētu vīna kultūru; uzņēmums slēdz līgumus ar augstākās izglītības iestādēm, lai sekmētu profesionālo izglītību vīna un restorānu nozarē; tas atbalsta Portugāles Vīnziņu asociāciju, lai paaugstinātu to vīnu kvalitāti, kurus piedāvā sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos, un nodrošinātu vīna nozares pārstāvju vispārīgo kompetenci; visbeidzot, “Viniportugal” popularizē mērenu un atbildīgu vīna patēriņu sadarbībā ar veselības aizsardzības iestādēm, organizējot seminārus par alkoholisma apkarošanu un ceļu satiksmes drošību un sniedzot priekšlikumus vīna publicitātes paraugprakses kodeksam, lai sekmētu cilvēka cieņai atbilstošu vīna patērēšanu un novērstu alkohola lietošanas popularizēšanu pusaudžu vidū. Portugāles iestādes ir iesniegušas arī publikāciju paraugus, kas apliecina minēto principu ievērošanu.

2.2.   Portugāles vīna popularizēšana citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos

| (18) | No otras puses, attiecībā uz Portugāles vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas kampaņām citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā Portugāles iestādes ir norādījušas, ka pasākumi, kas veikti citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos, paredz Portugāles vīna popularizēšanu un izpaužas kā reklāmas sludinājumu publicēšana specializētajos žurnālos, informatīvu izdevumu izplatīšana, piedalīšanās specializētajās izstādēs un par šo tematu rakstošo žurnālistu Portugāles apmeklējumu veicināšana. Iestādes apliecina, ka šo kampaņu mērķis nav atrunāt patērētājus no citu dalībvalstu produktu iegādes vai nopulgot minētos produktus un tās neatbalsta neviena konkrēta uzņēmuma vai individuālā ražotāja zīmolu. Šajā jautājumā Portugāles iestādes ir iesniegušas publicitātes kampaņu piemērus un paraugus no ārvalstu specializētajiem preses izdevumiem. |
| --- | --- |

(18)

No otras puses, attiecībā uz Portugāles vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas kampaņām citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā Portugāles iestādes ir norādījušas, ka pasākumi, kas veikti citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos, paredz Portugāles vīna popularizēšanu un izpaužas kā reklāmas sludinājumu publicēšana specializētajos žurnālos, informatīvu izdevumu izplatīšana, piedalīšanās specializētajās izstādēs un par šo tematu rakstošo žurnālistu Portugāles apmeklējumu veicināšana. Iestādes apliecina, ka šo kampaņu mērķis nav atrunāt patērētājus no citu dalībvalstu produktu iegādes vai nopulgot minētos produktus un tās neatbalsta neviena konkrēta uzņēmuma vai individuālā ražotāja zīmolu. Šajā jautājumā Portugāles iestādes ir iesniegušas publicitātes kampaņu piemērus un paraugus no ārvalstu specializētajiem preses izdevumiem.

3.   Mācību pasākumi

| (19) | Vīnkopības un vīna institūts ir atbildīgs par tehnisko mācību veicināšanas un īstenošanas, kā arī saimnieciskās darbības veicēju informēšanas pasākumiem vīnkopības nozarē, lai nodrošinātu vīna un vīnkopības produktu kvalitāti. Laikā no 1997. līdz 2002. gadam šis dienests ir organizējis dažādus mācību pasākumus Vīnkopības un vīna institūta darbiniekiem (1 449 darbinieki), citām valsts amatpersonām un – mazākā mērā – arī citiem nozares uzņēmējiem (135 pārstāvji). |
| --- | --- |

(19)

Vīnkopības un vīna institūts ir atbildīgs par tehnisko mācību veicināšanas un īstenošanas, kā arī saimnieciskās darbības veicēju informēšanas pasākumiem vīnkopības nozarē, lai nodrošinātu vīna un vīnkopības produktu kvalitāti. Laikā no 1997. līdz 2002. gadam šis dienests ir organizējis dažādus mācību pasākumus Vīnkopības un vīna institūta darbiniekiem (1 449 darbinieki), citām valsts amatpersonām un – mazākā mērā – arī citiem nozares uzņēmējiem (135 pārstāvji).

| (20) | Portugāles iestādes uzsver, ka Vīnkopības un vīna institūta šajā laikposmā organizēto mācību pasākumu izmaksas, izņemot vispārēja rakstura mācības “Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola 2000”, kuru izmaksas bija 367,12 euro, pilnībā sedza sestā Lauksaimniecības un Mežsaimniecības modernizācijas atbalsta programma (PAMAF) un septītā programma “Agro/Mesure”, kuras abas līdzfinansēja Eiropas Sociālais fonds. Iestādes precizē, ka šā iemesla dēļ ne Vīnkopības un vīna institūtam, ne citiem saimnieciskās darbības veicējiem nebija finansiāli jāatbalsta minētās mācības. |
| --- | --- |

(20)

Portugāles iestādes uzsver, ka Vīnkopības un vīna institūta šajā laikposmā organizēto mācību pasākumu izmaksas, izņemot vispārēja rakstura mācības “Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola 2000”, kuru izmaksas bija 367,12 euro, pilnībā sedza sestā Lauksaimniecības un Mežsaimniecības modernizācijas atbalsta programma (PAMAF) un septītā programma “Agro/Mesure”, kuras abas līdzfinansēja Eiropas Sociālais fonds. Iestādes precizē, ka šā iemesla dēļ ne Vīnkopības un vīna institūtam, ne citiem saimnieciskās darbības veicējiem nebija finansiāli jāatbalsta minētās mācības.

4.   Nodeva vīna popularizēšanai

| (21) | Apskatāmais atbalsta pasākums attiecas uz to ieņēmumu izmantošanu, kurus iegūst no parafiskālās nodevas, ko Vīnkopības un vīna institūts (turpmāk institūts) saņem no nozares uzņēmējiem kopš 1995. gada (9). Nodeva ir paredzēta šīs valsts organizācijas dotēšanai ar pietiekamiem resursiem, lai tā varētu pildīt koordinācijas pienākumus vīnkopības nozarē Portugālē, un tas veido vairāk nekā 62 % budžeta, kas saistīts ar institūta darbību. |
| --- | --- |

(21)

Apskatāmais atbalsta pasākums attiecas uz to ieņēmumu izmantošanu, kurus iegūst no parafiskālās nodevas, ko Vīnkopības un vīna institūts (turpmāk institūts) saņem no nozares uzņēmējiem kopš 1995. gada (9). Nodeva ir paredzēta šīs valsts organizācijas dotēšanai ar pietiekamiem resursiem, lai tā varētu pildīt koordinācijas pienākumus vīnkopības nozarē Portugālē, un tas veido vairāk nekā 62 % budžeta, kas saistīts ar institūta darbību.

| (22) | Saskaņā ar Dekrēta ar likuma spēku Nr. 119/97 1. panta 1. punktu vīni un vīnkopības produkti, kas ražoti valsts teritorijā, kā arī ārvalstīs ražotie produkti, kas tiek tirgoti Portugālē, tiek aplikti ar popularizēšanas nodevu, kas kompensē Vīnkopības un vīna institūta sniegtos pakalpojumus saistībā ar vispārēju vīna popularizēšanu un nozares vispārīgu koordinēšanu vai – Azoru (Açores) un Madeiras (Madeira) autonomajos apgabalos – attiecīgos reģionālos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Dekrēta ar likuma spēku Nr. 119/97 1. panta 1. punktu vīni un vīnkopības produkti, kas ražoti valsts teritorijā, kā arī ārvalstīs ražotie produkti, kas tiek tirgoti Portugālē, tiek aplikti ar popularizēšanas nodevu, kas kompensē Vīnkopības un vīna institūta sniegtos pakalpojumus saistībā ar vispārēju vīna popularizēšanu un nozares vispārīgu koordinēšanu vai – Azoru (Açores) un Madeiras (Madeira) autonomajos apgabalos – attiecīgos reģionālos pakalpojumus.

| (23) | Ar popularizēšanas nodevu apliek ne tikai vīnkopības produktus, kas ražoti un tirgoti Portugālē, bet arī tos Portugālē ražotos produktus, kas tiek tirgoti citās dalībvalstīs vai trešās valstīs (eksportēti), kā arī vīnkopības produktus, kuru izcelsme ir citās dalībvalstīs vai trešās valstīs un kuri tiek tirgoti Portugālē (importēti). |
| --- | --- |

(23)

Ar popularizēšanas nodevu apliek ne tikai vīnkopības produktus, kas ražoti un tirgoti Portugālē, bet arī tos Portugālē ražotos produktus, kas tiek tirgoti citās dalībvalstīs vai trešās valstīs (eksportēti), kā arī vīnkopības produktus, kuru izcelsme ir citās dalībvalstīs vai trešās valstīs un kuri tiek tirgoti Portugālē (importēti).

| (24) | Maksājamo summu katru gadu nosaka Lauksaimniecības ministrijas kompetentās iestādes. Šī summa mainās atkarībā no tā, vai produkts ir iesaiņots vai nav, un no iesaiņojuma trauka tilpuma (10). |
| --- | --- |

(24)

Maksājamo summu katru gadu nosaka Lauksaimniecības ministrijas kompetentās iestādes. Šī summa mainās atkarībā no tā, vai produkts ir iesaiņots vai nav, un no iesaiņojuma trauka tilpuma (10).

| (25) | Ieņēmumi no šīs popularizēšanas nodevas, neraugoties uz nosaukumu, ir paredzēti, pirmkārt, vīna nozares vispārīgās koordinācijas pakalpojumu finansēšanai, kurus sniedz Vīnkopības un vīna institūts, un, otrkārt, vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(25)

Ieņēmumi no šīs popularizēšanas nodevas, neraugoties uz nosaukumu, ir paredzēti, pirmkārt, vīna nozares vispārīgās koordinācijas pakalpojumu finansēšanai, kurus sniedz Vīnkopības un vīna institūts, un, otrkārt, vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas pasākumiem.

| (26) | Uzsākot procedūru, Komisija uzskatīja, ka vīnkopības nozares to vispārīgās koordinācijas darbību īstenošanā, kas uzdotas Kopienas un valsts tiesību aktos, kā arī organizējot atbalsta piešķiršanu vīna popularizēšanai, Vīnkopības un vīna institūts darbojas nevis kā privāts uzņēmējs, bet kā valsts iestāde un ka tādēļ institūts šim nolūkam nav saņēmis valsts atbalstu (skatīt procedūra uzsākšanas lēmuma 66. punktu). |
| --- | --- |

(26)

Uzsākot procedūru, Komisija uzskatīja, ka vīnkopības nozares to vispārīgās koordinācijas darbību īstenošanā, kas uzdotas Kopienas un valsts tiesību aktos, kā arī organizējot atbalsta piešķiršanu vīna popularizēšanai, Vīnkopības un vīna institūts darbojas nevis kā privāts uzņēmējs, bet kā valsts iestāde un ka tādēļ institūts šim nolūkam nav saņēmis valsts atbalstu (skatīt procedūra uzsākšanas lēmuma 66. punktu).

| (27) | Attiecībā uz Vīnkopības un vīna institūta darbībām, ko tas veic kā noteiktu pakalpojumu sniedzējs trešām personām saskaņā ar tirgus nosacījumiem (skatīt iepriekš 15. apsvērumu), institūts nav guvis ekonomiskas priekšrocības no sava stāvokļa tirgū un tādēļ šim nolūkam nav saņēmis valsts atbalstu (skatīt uzsākšanas lēmuma 70. punktu). |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz Vīnkopības un vīna institūta darbībām, ko tas veic kā noteiktu pakalpojumu sniedzējs trešām personām saskaņā ar tirgus nosacījumiem (skatīt iepriekš 15. apsvērumu), institūts nav guvis ekonomiskas priekšrocības no sava stāvokļa tirgū un tādēļ šim nolūkam nav saņēmis valsts atbalstu (skatīt uzsākšanas lēmuma 70. punktu).

| (28) | Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju tā arī uzskatīja, ka uzņēmums “Viniportugal” nav guvis ekonomiskas priekšrocības un tādēļ arī nav saņēmis nekādu atbalstu. Šī starpnozaru apvienība ir tikai pakalpojumu sniedzējs, kas izvēlēts minēto pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar objektīviem kritērijiem un ievērojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procedūru (skatīt uzsākšanas lēmuma 87. punktu). |
| --- | --- |

(28)

Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju tā arī uzskatīja, ka uzņēmums “Viniportugal” nav guvis ekonomiskas priekšrocības un tādēļ arī nav saņēmis nekādu atbalstu. Šī starpnozaru apvienība ir tikai pakalpojumu sniedzējs, kas izvēlēts minēto pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar objektīviem kritērijiem un ievērojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procedūru (skatīt uzsākšanas lēmuma 87. punktu).

| (29) | Tātad pārbaudes procedūras uzsākšanas posmā Komisija uzskatīja, ka ir sniegts valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē par labu vīnkopības nozares uzņēmumiem jautājumā par vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas un publicitātes kampaņu finansēšanu (skatīt uzsākšanas lēmuma 80. punktu). |
| --- | --- |

(29)

Tātad pārbaudes procedūras uzsākšanas posmā Komisija uzskatīja, ka ir sniegts valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē par labu vīnkopības nozares uzņēmumiem jautājumā par vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas un publicitātes kampaņu finansēšanu (skatīt uzsākšanas lēmuma 80. punktu).

| (30) | Attiecībā uz mācību pasākumiem Komisija arī uzskatīja, ka ir sniegts valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē (skatīt uzsākšanas lēmuma 79. un 80. punktu). |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz mācību pasākumiem Komisija arī uzskatīja, ka ir sniegts valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē (skatīt uzsākšanas lēmuma 79. un 80. punktu).

| (31) | Komisija uzsāka procedūru, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā, jo tai saglabājās šaubas attiecībā uz šo divu atbalsta veidu saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(31)

Komisija uzsāka procedūru, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā, jo tai saglabājās šaubas attiecībā uz šo divu atbalsta veidu saderību ar iekšējo tirgu.

| (32) | Tātad attiecībā uz atbalstu Portugāles vīna publicitātei citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos procedūras uzsākšanas posmā Komisijas rīcībā nebija pietiekama informācija, kas ļautu secināt, ka šīs kampaņas, kurās minēta vīna izcelsme, izplata tikai informāciju par attiecīgo produktu objektīvajām īpašībām un nesatur subjektīvus apgalvojumus par produktu kvalitāti, kas saistāma vienīgi ar vīna izcelsmi (skatīt uzsākšanas lēmuma 119. punktu). |
| --- | --- |

(32)

Tātad attiecībā uz atbalstu Portugāles vīna publicitātei citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos procedūras uzsākšanas posmā Komisijas rīcībā nebija pietiekama informācija, kas ļautu secināt, ka šīs kampaņas, kurās minēta vīna izcelsme, izplata tikai informāciju par attiecīgo produktu objektīvajām īpašībām un nesatur subjektīvus apgalvojumus par produktu kvalitāti, kas saistāma vienīgi ar vīna izcelsmi (skatīt uzsākšanas lēmuma 119. punktu).

| (33) | Attiecībā uz atbalsta finansēšanu popularizēšanai un mācībām, ņemot vērā Tiesas praksi, Komisija uzskatīja, ka atbalstu iekšzemes ražotājiem nedrīkst finansēt no parafiskālās nodevas, kas apgrūtina arī tā paša produkta ražotāju produkcijas importu no citām dalībvalstīm, izņemot tādā mērā, kādā tiek nodrošināts, ka šie ražotāji var izmantot minētās priekšrocības tāpat kā iekšzemes ražotāji. Tādējādi procedūras uzsākšanas posmā Komisijas rīcībā nebija pietiekama informācija, kas ļautu secināt, ka šajā gadījumā nav notikusi diskriminācija starp iekšzemes produktiem un importētajiem. Un, proti, Komisija nevarēja secināt, ka citu dalībvalstu izcelsmes produkti, par kuriem arī bija jāmaksā šī nodeva, tādā pašā veidā un tādā pašā mērā kā iekšzemes produkti ir ieguvuši visas tās priekšrocības, kas izriet no minētās nodevas (skatīt uzsākšanas lēmuma 135. punktu). |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz atbalsta finansēšanu popularizēšanai un mācībām, ņemot vērā Tiesas praksi, Komisija uzskatīja, ka atbalstu iekšzemes ražotājiem nedrīkst finansēt no parafiskālās nodevas, kas apgrūtina arī tā paša produkta ražotāju produkcijas importu no citām dalībvalstīm, izņemot tādā mērā, kādā tiek nodrošināts, ka šie ražotāji var izmantot minētās priekšrocības tāpat kā iekšzemes ražotāji. Tādējādi procedūras uzsākšanas posmā Komisijas rīcībā nebija pietiekama informācija, kas ļautu secināt, ka šajā gadījumā nav notikusi diskriminācija starp iekšzemes produktiem un importētajiem. Un, proti, Komisija nevarēja secināt, ka citu dalībvalstu izcelsmes produkti, par kuriem arī bija jāmaksā šī nodeva, tādā pašā veidā un tādā pašā mērā kā iekšzemes produkti ir ieguvuši visas tās priekšrocības, kas izriet no minētās nodevas (skatīt uzsākšanas lēmuma 135. punktu).

| (34) | Tādēļ Komisija pieprasīja Portugāles iestādēm iesniegt visu noderīgo informāciju, lai varētu novērtēt šos pasākumus, un, proti, attiecībā uz līgumā paredzēto atbalsta pasākumu finansēšanas veida nediskriminējošo raksturu (t. i., attiecībā uz atbalstu vīna un vīnkopības produktu popularizēšanai un publicitātei gan Portugāles, gan citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā, kā arī attiecībā uz atbalstu mācībām) un attiecībā uz to publicitātes kampaņu objektivitāti, kuras rīkotas dalībvalstu un trešo valstu tirgū. |
| --- | --- |

(34)

Tādēļ Komisija pieprasīja Portugāles iestādēm iesniegt visu noderīgo informāciju, lai varētu novērtēt šos pasākumus, un, proti, attiecībā uz līgumā paredzēto atbalsta pasākumu finansēšanas veida nediskriminējošo raksturu (t. i., attiecībā uz atbalstu vīna un vīnkopības produktu popularizēšanai un publicitātei gan Portugāles, gan citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā, kā arī attiecībā uz atbalstu mācībām) un attiecībā uz to publicitātes kampaņu objektivitāti, kuras rīkotas dalībvalstu un trešo valstu tirgū.

| (35) | Šis lēmums aprobežojas ar pārbaudi par parafiskālās nodevas piemērošanu kopš tā stāšanās spēkā 2006. gada 31. decembrī – datuma, kad stājās spēkā jaunās Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecībā un mežsaimniecībā 2007.–2013. gadam, un tas neierobežo Komisijas nostāju attiecībā uz popularizēšanas nodevas piemērošanu, sākot no šā datuma. |
| --- | --- |

(35)

Šis lēmums aprobežojas ar pārbaudi par parafiskālās nodevas piemērošanu kopš tā stāšanās spēkā 2006. gada 31. decembrī – datuma, kad stājās spēkā jaunās Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecībā un mežsaimniecībā 2007.–2013. gadam, un tas neierobežo Komisijas nostāju attiecībā uz popularizēšanas nodevas piemērošanu, sākot no šā datuma.

III.   PORTUGĀLES IESNIEGTIE APSVĒRUMI

| (36) | Pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu Portugāles iestādes ir iesniegušas savus apsvērumus vēstulēs, kas datētas ar 2005. gada 11. un 13. janvāri. Iestādes papildināja savu atbildi 2006. gada 24. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(36)

Pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu Portugāles iestādes ir iesniegušas savus apsvērumus vēstulēs, kas datētas ar 2005. gada 11. un 13. janvāri. Iestādes papildināja savu atbildi 2006. gada 24. maija vēstulē.

1.   Atbalsts mācību pasākumiem

| (37) | Attiecībā uz atbalstu mācību pasākumiem Portugāles iestādes ir precizējušas faktus turpmāk izklāstītajā veidā. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz atbalstu mācību pasākumiem Portugāles iestādes ir precizējušas faktus turpmāk izklāstītajā veidā.

| (38) | Laikā no 1997. līdz 2000. gadam Vīnkopības un vīna institūts rīkoja mācību pasākumus saistībā ar vīnkopības nozares pamatjautājumiem Portugālē, un tie bija paredzēti galvenokārt paša institūta un citu valsts organizāciju darbiniekiem, kā arī mazākā mērā – vīnkopības nozares pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(38)

Laikā no 1997. līdz 2000. gadam Vīnkopības un vīna institūts rīkoja mācību pasākumus saistībā ar vīnkopības nozares pamatjautājumiem Portugālē, un tie bija paredzēti galvenokārt paša institūta un citu valsts organizāciju darbiniekiem, kā arī mazākā mērā – vīnkopības nozares pārstāvjiem.

| (39) | Visu institūta atbalstīto un rīkoto pasākumu izmaksas attiecīgajā laika posmā pilnībā sedza sestā Lauksaimniecības un mežsaimniecības modernizācijas atbalsta programma (PAMAF) un septītā programma “Agro/Medida”, kuru daļēji finansēja Kopiena – Eiropas Sociālais fonds (ESF), bet daļēji valsts, kā arī Centrālās pārvaldes investīciju un attīstības izdevumu plāns (PIDDAC). |
| --- | --- |

(39)

Visu institūta atbalstīto un rīkoto pasākumu izmaksas attiecīgajā laika posmā pilnībā sedza sestā Lauksaimniecības un mežsaimniecības modernizācijas atbalsta programma (PAMAF) un septītā programma “Agro/Medida”, kuru daļēji finansēja Kopiena – Eiropas Sociālais fonds (ESF), bet daļēji valsts, kā arī Centrālās pārvaldes investīciju un attīstības izdevumu plāns (PIDDAC).

| (40) | Vienīgais pasākums šajā laika posmā, kura izmaksas patiešām tika segtas no Vīnkopības un vīna institūta budžeta, bija vispārīgs mācību pasākums “Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000”, kas notika 2000. gadā un kura kopējās izmaksas veidoja 367,12 euro, un tas bija paredzēts lauksaimniecības departamentu darbiniekiem reģionos (pašas Lauksaimniecības ministrijas reģionālajiem dienestiem) un vīnkopības reģionālo komiteju darbiniekiem – šīs komitejas ir kompetentās organizācijas, kas nodrošina konkrētu reģionu vīna autentiskumu un kvalitāti. |
| --- | --- |

(40)

Vienīgais pasākums šajā laika posmā, kura izmaksas patiešām tika segtas no Vīnkopības un vīna institūta budžeta, bija vispārīgs mācību pasākums “Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000”, kas notika 2000. gadā un kura kopējās izmaksas veidoja 367,12 euro, un tas bija paredzēts lauksaimniecības departamentu darbiniekiem reģionos (pašas Lauksaimniecības ministrijas reģionālajiem dienestiem) un vīnkopības reģionālo komiteju darbiniekiem – šīs komitejas ir kompetentās organizācijas, kas nodrošina konkrētu reģionu vīna autentiskumu un kvalitāti.

| (41) | Visbeidzot, iestādes atzīst par nepieciešamu uzsvērt, ka šā pasākuma niecīgās izmaksas – tikai 367,12 euro – nekādi nav ietekmējušas konkurenci iekšējā tirgū vai arī šī ietekme ir bijusi “minimāla”. |
| --- | --- |

(41)

Visbeidzot, iestādes atzīst par nepieciešamu uzsvērt, ka šā pasākuma niecīgās izmaksas – tikai 367,12 euro – nekādi nav ietekmējušas konkurenci iekšējā tirgū vai arī šī ietekme ir bijusi “minimāla”.

2.   Atbalsts Portugāles vīna popularizēšanai un publicitātei citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos

| (42) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par atbalstu Portugāles vīna publicitātei citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos Portugāles iestādes ir iesniegušas turpmāk izklāstīto informāciju. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par atbalstu Portugāles vīna publicitātei citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos Portugāles iestādes ir iesniegušas turpmāk izklāstīto informāciju.

| (43) | Popularizēšanas un publicitātes pasākumi, ko “Viniportugal” rīkoja Portugālē un citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā, bija vispārīgas nozīmes un neskāra konkrētas apakšnozares, kā arī nepopularizēja konkrētus uzņēmumus vai individuālos ražotājus. |
| --- | --- |

(43)

Popularizēšanas un publicitātes pasākumi, ko “Viniportugal” rīkoja Portugālē un citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā, bija vispārīgas nozīmes un neskāra konkrētas apakšnozares, kā arī nepopularizēja konkrētus uzņēmumus vai individuālos ražotājus.

| (44) | Šo kampaņu mērķis nebija nopulgot citu dalībvalstu vīnkopības produktus, un tās necentās atrunāt patērētājus no citās dalībvalstīs ražoto vīnkopības produktu iegādes, un tās arī atbilda piemērojamajiem Kopienas tiesību aktiem (proti, tiesību aktiem, kas regulē pārtikas produktu marķēšanu, prezentēšanu un publicitāti). Līdz ar to “Viniportugal” publicitātes pasākumi citās Eiropas Savienības dalībvalstīs un trešās valstīs atbilda negatīvajiem kritērijiem, kas noteikti 18. līdz 30. punktā Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu EK līguma I pielikumā minēto produktu un dažu I pielikumā neminētu produktu publicitātei (11) (turpmāk tekstā – “Pamatnostādnes par valsts atbalstu publicitātei”), kuras bija spēkā attiecīgā atbalsta piemērošanas laikā. |
| --- | --- |

(44)

Šo kampaņu mērķis nebija nopulgot citu dalībvalstu vīnkopības produktus, un tās necentās atrunāt patērētājus no citās dalībvalstīs ražoto vīnkopības produktu iegādes, un tās arī atbilda piemērojamajiem Kopienas tiesību aktiem (proti, tiesību aktiem, kas regulē pārtikas produktu marķēšanu, prezentēšanu un publicitāti). Līdz ar to “Viniportugal” publicitātes pasākumi citās Eiropas Savienības dalībvalstīs un trešās valstīs atbilda negatīvajiem kritērijiem, kas noteikti 18. līdz 30. punktā Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu EK līguma I pielikumā minēto produktu un dažu I pielikumā neminētu produktu publicitātei (11) (turpmāk tekstā – “Pamatnostādnes par valsts atbalstu publicitātei”), kuras bija spēkā attiecīgā atbalsta piemērošanas laikā.

| (45) | Tāpat šie pasākumi atbilda arī pozitīvajiem kritērijiem, kas izklāstīti Pamatnostādņu par valsts atbalstu publicitātei 31. un turpmākos punktos. Faktiski šie pasākumi paredzēja citu dalībvalstu patērētāju iepazīstināšanu ar Portugāles vīniem, šādi atvieglojot Portugāles vīnkopības nozares darbības attīstību LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(45)

Tāpat šie pasākumi atbilda arī pozitīvajiem kritērijiem, kas izklāstīti Pamatnostādņu par valsts atbalstu publicitātei 31. un turpmākos punktos. Faktiski šie pasākumi paredzēja citu dalībvalstu patērētāju iepazīstināšanu ar Portugāles vīniem, šādi atvieglojot Portugāles vīnkopības nozares darbības attīstību LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

| (46) | “Viniportugal” ārpus Portugāles rīkotās kampaņas paredzēja izplatīt sabiedrībā informāciju par Portugāles vīna galvenajām īpašībām, aicinot patērētājus citās dalībvalstīs un trešās valstīs nogaršot šos produktus, ko viņi agrāk nepazina. Kampaņās nebija iekļauti nekādi subjektīvi apgalvojumi par šo produktu kvalitāti, kas balstītos tikai uz produktu izcelsmi, un tas atbilst Pamatnostādnēm par valsts atbalstu publicitātei. |
| --- | --- |

(46)

“Viniportugal” ārpus Portugāles rīkotās kampaņas paredzēja izplatīt sabiedrībā informāciju par Portugāles vīna galvenajām īpašībām, aicinot patērētājus citās dalībvalstīs un trešās valstīs nogaršot šos produktus, ko viņi agrāk nepazina. Kampaņās nebija iekļauti nekādi subjektīvi apgalvojumi par šo produktu kvalitāti, kas balstītos tikai uz produktu izcelsmi, un tas atbilst Pamatnostādnēm par valsts atbalstu publicitātei.

| (47) | Tādēļ Portugāles iestādes apgalvo, ka “Viniportugal” publicitātes pasākumi citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, kā arī pasākumi trešās valstīs ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un Pamatnostādnēm par valsts atbalstu publicitātei. |
| --- | --- |

(47)

Tādēļ Portugāles iestādes apgalvo, ka “Viniportugal” publicitātes pasākumi citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, kā arī pasākumi trešās valstīs ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un Pamatnostādnēm par valsts atbalstu publicitātei.

| (48) | Pamatojot savus apsvērumus, Portugāles iestādes ir iesniegušas publicitātes kampaņu piemērus un paraugus no ārvalstu specializētajiem preses izdevumiem. |
| --- | --- |

(48)

Pamatojot savus apsvērumus, Portugāles iestādes ir iesniegušas publicitātes kampaņu piemērus un paraugus no ārvalstu specializētajiem preses izdevumiem.

3.   Portugāles vīna popularizēšanas un publicitātes kampaņu finansēšana citās dalībvalstīs un trešās valstīs

| (49) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par vīna popularizēšanas un publicitātes kampaņu finansēšanu citās dalībvalstīs un trešās valstīs Portugāles iestādes uzsver, ka laikā no 1997. līdz 2005. gadam ieņēmumi no citās valstīs ražoto produktu aplikšanas ar šo nodevu veidoja tikai 15 % kopējo ieņēmumu, ko nodrošināja šī nodeva.

  Gada ieņēmumi no aplikšanas ar vīna popularizēšanas nodevu (gada vidējais rādītājs laikā no 1998.–2005. gadam) (12)








  Izcelsme | Summa
  (euro) | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Iekšzemes vīni un vīnkopības produkti | 7 327 957 | 85 % |
| Citu dalībvalstu un trešo valstu vīni un vīnkopības produkti | 1 293 169 | 15 % |
| Kopējie vidējie gada ieņēmumi (1998.–2005. gadā) | 8 621 126 | 100 % |

(49)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par vīna popularizēšanas un publicitātes kampaņu finansēšanu citās dalībvalstīs un trešās valstīs Portugāles iestādes uzsver, ka laikā no 1997. līdz 2005. gadam ieņēmumi no citās valstīs ražoto produktu aplikšanas ar šo nodevu veidoja tikai 15 % kopējo ieņēmumu, ko nodrošināja šī nodeva.

Gada ieņēmumi no aplikšanas ar vīna popularizēšanas nodevu (gada vidējais rādītājs laikā no 1998.–2005. gadam) (12)

Izcelsme

Summa

(euro)

%

Iekšzemes vīni un vīnkopības produkti

7 327 957

85 %

Citu dalībvalstu un trešo valstu vīni un vīnkopības produkti

1 293 169

15 %

Kopējie vidējie gada ieņēmumi (1998.–2005. gadā)

8 621 126

100 %

| (50) | Šā iemesla dēļ Portugāles iestādes uzskata, ka importētie produkti ļāva apmaksāt tikai daļu vispārējās vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas pasākumu, kas veikti Portugālē un tiek segti gan no iekšzemes produktiem, gan no tiem, kuru izcelsme saistīta ar citām dalībvalstīm. Tāpat Portugāles iestādes uzskata, ka pārējo vispārējo popularizēšanas pasākumu finansēšanu nodrošina tā nodevas daļa, ko maksā par iekšzemes produktiem, kuri gūst tādu pašu labumu no šīs nodevas iekasēšanas. No otras puses, Portugāles iestādes precizē, ka vīna un vīnkopības produktu vispārējās popularizēšanas vidējās izmaksas tālu pārsniedz to summas daļu, kura “Viniportugal” piešķirta no popularizēšanas nodevas, kas iekasēts par citu dalībvalstu produktiem. Pēc Portugāles iestāžu domām, atbalsts, kas attiecīgajā laika posmā ik gadu piešķirts “Viniportugal”, veidoja tikai 25 % līdz 45 % no vīna popularizēšanas nodevas gūto ieņēmumu (skatīt iepriekš 15. apsvērumu). No šīs summas tikai 15 % ir iekasēti, apliekot ar nodevu no citām dalībvalstīm importētos produktus. Attiecībā uz pārējiem 85 % – tie ir iegūti no ieņēmumiem, kas radušies, apliekot ar nodevu iekšzemes produktus (13). Līdz ar to “Viniportugal” darbība galvenokārt tika finansēta no nodevas ieņēmumiem, ko iekasēja par iekšzemes produktiem. |
| --- | --- |

(50)

Šā iemesla dēļ Portugāles iestādes uzskata, ka importētie produkti ļāva apmaksāt tikai daļu vispārējās vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas pasākumu, kas veikti Portugālē un tiek segti gan no iekšzemes produktiem, gan no tiem, kuru izcelsme saistīta ar citām dalībvalstīm. Tāpat Portugāles iestādes uzskata, ka pārējo vispārējo popularizēšanas pasākumu finansēšanu nodrošina tā nodevas daļa, ko maksā par iekšzemes produktiem, kuri gūst tādu pašu labumu no šīs nodevas iekasēšanas. No otras puses, Portugāles iestādes precizē, ka vīna un vīnkopības produktu vispārējās popularizēšanas vidējās izmaksas tālu pārsniedz to summas daļu, kura “Viniportugal” piešķirta no popularizēšanas nodevas, kas iekasēts par citu dalībvalstu produktiem. Pēc Portugāles iestāžu domām, atbalsts, kas attiecīgajā laika posmā ik gadu piešķirts “Viniportugal”, veidoja tikai 25 % līdz 45 % no vīna popularizēšanas nodevas gūto ieņēmumu (skatīt iepriekš 15. apsvērumu). No šīs summas tikai 15 % ir iekasēti, apliekot ar nodevu no citām dalībvalstīm importētos produktus. Attiecībā uz pārējiem 85 % – tie ir iegūti no ieņēmumiem, kas radušies, apliekot ar nodevu iekšzemes produktus (13). Līdz ar to “Viniportugal” darbība galvenokārt tika finansēta no nodevas ieņēmumiem, ko iekasēja par iekšzemes produktiem.

| (51) | Portugāles iestādes piebilst, ka tajā pašā laika posmā “Viniportugal” izdevumi par vīna vispārējās popularizēšanas pasākumiem Portugālē veidoja vidēji 32 % kopējo šīs apvienības izdevumu.

  “Viniportugal” izdevumi (vidējais gada rādītājs par 1998.–2005. gadu
   (14))







  Pasākumi | Summa
  (euro) | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Popularizēšanas un publicitātes pasākumi citās dalībvalstīs un trešās valstīs | 1 119 293 | 68 % |
| Vispārējās popularizēšanas pasākumi Portugālē | 525 698 | 32 % |
| Kopējie vidējie gada izdevumi (1998.–2005. gadā) | 1 644 991 | 100 % |

(51)

Portugāles iestādes piebilst, ka tajā pašā laika posmā “Viniportugal” izdevumi par vīna vispārējās popularizēšanas pasākumiem Portugālē veidoja vidēji 32 % kopējo šīs apvienības izdevumu.

“Viniportugal” izdevumi (vidējais gada rādītājs par 1998.–2005. gadu
   (14))

Pasākumi

Summa

(euro)

%

Popularizēšanas un publicitātes pasākumi citās dalībvalstīs un trešās valstīs

1 119 293

68 %

Vispārējās popularizēšanas pasākumi Portugālē

525 698

32 %

Kopējie vidējie gada izdevumi (1998.–2005. gadā)

1 644 991

100 %

| (52) | Ņemot vērā to, ka citu dalībvalstu produktu ieguldījums “Viniportugal” darbībā veidoja tik tikko 15 % šīs apvienības kopējo ieņēmumu, kas izriet no popularizēšanas nodevas, Portugāles iestādes secina, ka šo produktu ieguldījums tādēļ aprobežojas tikai ar nelielas daļas to vispārējās popularizēšanas pasākumu izmaksu finansēšanu, ko “Viniportugal” veica Portugālē. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā to, ka citu dalībvalstu produktu ieguldījums “Viniportugal” darbībā veidoja tik tikko 15 % šīs apvienības kopējo ieņēmumu, kas izriet no popularizēšanas nodevas, Portugāles iestādes secina, ka šo produktu ieguldījums tādēļ aprobežojas tikai ar nelielas daļas to vispārējās popularizēšanas pasākumu izmaksu finansēšanu, ko “Viniportugal” veica Portugālē.

| (53) | Šie pasākumi, kas pēc Portugāles iestāžu uzskata varēja gūt labumu gan no iekšzemes produktiem, gan tiem, kas importēti no citām dalībvalstīm, tika finansēti, no vienas puses, no citu dalībvalstu produktu ieguldījuma, un, no otras puses, no iekšzemes produktu ieguldījuma. |
| --- | --- |

(53)

Šie pasākumi, kas pēc Portugāles iestāžu uzskata varēja gūt labumu gan no iekšzemes produktiem, gan tiem, kas importēti no citām dalībvalstīm, tika finansēti, no vienas puses, no citu dalībvalstu produktu ieguldījuma, un, no otras puses, no iekšzemes produktu ieguldījuma.

| (54) | Tā daļa, ko iekasēja kā iekšzemes produktu ieguldījumu – “Viniportugal” darbības finansēšanai – bija paredzēta visu Portugāles vīna popularizēšanas un publicitātes pasākumu finansēšanai citās dalībvalstīs un trešās valstīs un tādēļ tā bija vienīgais šo pasākumu finansēšanas avots. |
| --- | --- |

(54)

Tā daļa, ko iekasēja kā iekšzemes produktu ieguldījumu – “Viniportugal” darbības finansēšanai – bija paredzēta visu Portugāles vīna popularizēšanas un publicitātes pasākumu finansēšanai citās dalībvalstīs un trešās valstīs un tādēļ tā bija vienīgais šo pasākumu finansēšanas avots.

| (55) | Noslēgumā Portugāles iestādes apgalvo, ka nav nekādas diskriminējošas atšķirības starp iekšzemes vīnu un vīnkopības produktiem un tiem, kuru izcelsme ir saistāma ar citām dalībvalstīm, un tā ir tādēļ, ka i) tie abi palīdz finansēt vīna un vīnkopības produktu vispārējās popularizēšanas pasākumus Portugālē, un minētie pasākumi dod labumu gan iekšzemes produktiem, gan no citām dalībvalstīm importētajiem; ii) popularizēšanas un publicitātes kampaņas, ko “Viniportugal” rīko citās dalībvalstīs un trešās valstīs un kas dod labumu vienīgi Portugāles vīniem, tiek finansētas tikai no tās ieņēmumu daļas, ko nodrošina nodevas iekasēšana no iekšzemes vīna un vīnkopības produktiem. |
| --- | --- |

(55)

Noslēgumā Portugāles iestādes apgalvo, ka nav nekādas diskriminējošas atšķirības starp iekšzemes vīnu un vīnkopības produktiem un tiem, kuru izcelsme ir saistāma ar citām dalībvalstīm, un tā ir tādēļ, ka i) tie abi palīdz finansēt vīna un vīnkopības produktu vispārējās popularizēšanas pasākumus Portugālē, un minētie pasākumi dod labumu gan iekšzemes produktiem, gan no citām dalībvalstīm importētajiem; ii) popularizēšanas un publicitātes kampaņas, ko “Viniportugal” rīko citās dalībvalstīs un trešās valstīs un kas dod labumu vienīgi Portugāles vīniem, tiek finansētas tikai no tās ieņēmumu daļas, ko nodrošina nodevas iekasēšana no iekšzemes vīna un vīnkopības produktiem.

| (56) | Kā skaidro Portugāles iestādes, šo atbalsta pasākumu finansēšanas mehānisms tādēļ ir uzskatāms par saderīgu ar LESD 107. un 110. pantu. |
| --- | --- |

(56)

Kā skaidro Portugāles iestādes, šo atbalsta pasākumu finansēšanas mehānisms tādēļ ir uzskatāms par saderīgu ar LESD 107. un 110. pantu.

IV.   VĒRTĒJUMS

1.   Atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (57) | LESD 107.–109. pants ir piemērojams vīnkopības nozares produktu ražošanai un tirdzniecībai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/99 (15) par vīna tirgus kopīgo organizāciju 71. pantu attiecībā uz šiem produktiem. |
| --- | --- |

(57)

LESD 107.–109. pants ir piemērojams vīnkopības nozares produktu ražošanai un tirdzniecībai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/99 (15) par vīna tirgus kopīgo organizāciju 71. pantu attiecībā uz šiem produktiem.

| (58) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas izraisa vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas izraisa vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (59) | Līdz ar to, lai atbalsta pasākumam varētu piemērot LESD 107. panta 1. punktu, ir jāizpilda visi četri šādi nosacījumi: 1) pasākumam ir jābūt tieši vai pastarpināti finansētam no valsts līdzekļiem; 2) tam izlases veidā ir jāattiecas uz konkrētiem uzņēmumiem vai ražošanas nozarēm; 3) tam ir jānodrošina ekonomisks labums atbalsta saņēmējiem uzņēmumiem; 4) tam ir jāiespaido tirdzniecība Kopienas iekšienē un jāizraisa vai jādraud izraisīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(59)

Līdz ar to, lai atbalsta pasākumam varētu piemērot LESD 107. panta 1. punktu, ir jāizpilda visi četri šādi nosacījumi: 1) pasākumam ir jābūt tieši vai pastarpināti finansētam no valsts līdzekļiem; 2) tam izlases veidā ir jāattiecas uz konkrētiem uzņēmumiem vai ražošanas nozarēm; 3) tam ir jānodrošina ekonomisks labums atbalsta saņēmējiem uzņēmumiem; 4) tam ir jāiespaido tirdzniecība Kopienas iekšienē un jāizraisa vai jādraud izraisīt konkurences izkropļojumus.

| (60) | Lēmumā par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas par šādiem jautājumiem: pirmkārt, citu dalībvalstu un trešo valstu tirgū veikto popularizēšanas pasākumu saderība ar LESD 107. pantu; otrkārt, Vīnkopības un vīna institūta organizēto mācību pasākumu saderība ar LESD 107. pantu un, treškārt, attiecībā uz to, vai ar LESD 110. pantu ir saderīga citu dalībvalstu un trešo valstu tirgū veikto popularizēšanas pasākumu finansēšana no parafiskālās nodevas. Līdz ar to Komisija rīkoja pārbaudi tikai par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(60)

Lēmumā par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas par šādiem jautājumiem: pirmkārt, citu dalībvalstu un trešo valstu tirgū veikto popularizēšanas pasākumu saderība ar LESD 107. pantu; otrkārt, Vīnkopības un vīna institūta organizēto mācību pasākumu saderība ar LESD 107. pantu un, treškārt, attiecībā uz to, vai ar LESD 110. pantu ir saderīga citu dalībvalstu un trešo valstu tirgū veikto popularizēšanas pasākumu finansēšana no parafiskālās nodevas. Līdz ar to Komisija rīkoja pārbaudi tikai par šiem jautājumiem.

1.1.   Valsts resursi

| (61) | Atbalsta pasākumi, ko izvērtē šajā pārbaudes procedūrā, tiek finansēti no parafiskālās nodevas, kas paredzēta vīna popularizēšanai. |
| --- | --- |

(61)

Atbalsta pasākumi, ko izvērtē šajā pārbaudes procedūrā, tiek finansēti no parafiskālās nodevas, kas paredzēta vīna popularizēšanai.

| (62) | Attiecībā uz jautājumu par to, vai ieņēmumi no parafiskālajām nodevām ir uzskatāmi par valsts resursiem, ir vietā piebilde, ka nav nekādas atšķirības starp valsts līdzekļiem, ko valsts tiešā veidā piešķir atbalstam, un tiem, ko atbalstam piešķir valsts vai privātas iestādes, ko valsts šim nolūkam ir norīkojusi vai izveidojusi (16). |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz jautājumu par to, vai ieņēmumi no parafiskālajām nodevām ir uzskatāmi par valsts resursiem, ir vietā piebilde, ka nav nekādas atšķirības starp valsts līdzekļiem, ko valsts tiešā veidā piešķir atbalstam, un tiem, ko atbalstam piešķir valsts vai privātas iestādes, ko valsts šim nolūkam ir norīkojusi vai izveidojusi (16).

| (63) | Eiropas Kopienu Tiesa 2004. gada 15. jūlija spriedumā Pearle lietā (17) (lieta C-345/02) jautājumā par tiesisko pamatojumu nolēma, ka obligātie maksājumi, ko iekasē starpniecības struktūra visu kādas nozares uzņēmumu labā, nav uzskatāmi par valsts resursiem, ja tie atbilst visiem četriem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  a) | attiecīgo atbalsta pasākumu ir noteikusi nozares organizācija, kas pārstāv uzņēmumus un darbiniekus šajā tautsaimniecības nozarē, un tas nav valsts pieņemtas politikas izpildes instruments; |
| --- | --- | --- |

(63)

Eiropas Kopienu Tiesa 2004. gada 15. jūlija spriedumā Pearle lietā (17) (lieta C-345/02) jautājumā par tiesisko pamatojumu nolēma, ka obligātie maksājumi, ko iekasē starpniecības struktūra visu kādas nozares uzņēmumu labā, nav uzskatāmi par valsts resursiem, ja tie atbilst visiem četriem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

a)

attiecīgo atbalsta pasākumu ir noteikusi nozares organizācija, kas pārstāv uzņēmumus un darbiniekus šajā tautsaimniecības nozarē, un tas nav valsts pieņemtas politikas izpildes instruments;

| b) | atbalsta pasākumam noteiktos mērķus pilnībā finansē no nozares uzņēmumu iemaksām; |
| --- | --- |

b)

atbalsta pasākumam noteiktos mērķus pilnībā finansē no nozares uzņēmumu iemaksām;

| c) | finansēšanas veidu un iemaksu procentuālo īpatsvaru/summu nozares organizācijas ietvaros nosaka darba devēju un darbinieku pārstāvji bez jebkādas valsts iejaukšanās; |
| --- | --- |

c)

finansēšanas veidu un iemaksu procentuālo īpatsvaru/summu nozares organizācijas ietvaros nosaka darba devēju un darbinieku pārstāvji bez jebkādas valsts iejaukšanās;

| d) | iemaksas ir obligāti jāizmanto atbalsta pasākuma finansēšanai bez iespējas valstij iejaukties. |
| --- | --- |

d)

iemaksas ir obligāti jāizmanto atbalsta pasākuma finansēšanai bez iespējas valstij iejaukties.

| (64) | Šķiet, ka paziņotais atbalsta pasākums neatbilst visiem šiem nosacījumiem. Minēto vīna popularizēšanas nodevu ir noteikusi Portugāles iestāde, pieņemot dekrētu ar likuma spēku (skatīt 11. apsvērumu) kā instrumentu Portugāles valdības apstiprinātas politikas īstenošanai, un, proti, vīna popularizēšanai. Turklāt Portugāles iestādei kā likumdevējam ir iespēja iejaukties šā atbalsta pasākuma finansiālās struktūras izveidē un iemaksu izmantošanā. Šajā gadījumā Portugāles valsts iejaukšanās minētajā nozīmē skaidri izpaužas 14. jūnija Dekrēta ar likuma spēku Nr. 137/95 un 15. maija Dekrēta ar likuma spēku Nr. 119/97 noteikumos. |
| --- | --- |

(64)

Šķiet, ka paziņotais atbalsta pasākums neatbilst visiem šiem nosacījumiem. Minēto vīna popularizēšanas nodevu ir noteikusi Portugāles iestāde, pieņemot dekrētu ar likuma spēku (skatīt 11. apsvērumu) kā instrumentu Portugāles valdības apstiprinātas politikas īstenošanai, un, proti, vīna popularizēšanai. Turklāt Portugāles iestādei kā likumdevējam ir iespēja iejaukties šā atbalsta pasākuma finansiālās struktūras izveidē un iemaksu izmantošanā. Šajā gadījumā Portugāles valsts iejaukšanās minētajā nozīmē skaidri izpaužas 14. jūnija Dekrēta ar likuma spēku Nr. 137/95 un 15. maija Dekrēta ar likuma spēku Nr. 119/97 noteikumos.

| (65) | Tā kā a), c) un d) nosacījums, kas iekļauti spriedumā Pearle lietā, nav izpildīti, ieņēmumi no minētās popularizēšanas nodevas ir uzskatāmi par “valsts resursiem”. |
| --- | --- |

(65)

Tā kā a), c) un d) nosacījums, kas iekļauti spriedumā Pearle lietā, nav izpildīti, ieņēmumi no minētās popularizēšanas nodevas ir uzskatāmi par “valsts resursiem”.

1.2.   Selektīvu priekšrocību esība

| (66) | Bija jāpārbauda arī, vai apskatītais mehānisms “izraisa vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Atbalsta esība ir jānosaka vīna popularizēšanas un tai paredzētā finansējuma iespējamo saņēmēju līmenī. |
| --- | --- |

(66)

Bija jāpārbauda arī, vai apskatītais mehānisms “izraisa vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Atbalsta esība ir jānosaka vīna popularizēšanas un tai paredzētā finansējuma iespējamo saņēmēju līmenī.

| (67) | Līdz ar to, lai no valsts līdzekļiem piešķirto kompensāciju varētu uzskatīt par atbalstu 107. panta nozīmē, tai ir jārada ekonomiskas priekšrocības, ko nevarētu iegūt parastos tirgus apstākļos, un šīm priekšrocībām jābūt selektīvām. Selektivitātes kritērijs ir izpildīts, ja minētās priekšrocības tiek piešķirtas konkrētiem uzņēmumiem vai kādai darbības nozarei. Tātad šajā gadījumā minētais nosacījums ir izpildīts, jo vīna un vīnkopības produktu nozare ir nepārprotami identificēta. |
| --- | --- |

(67)

Līdz ar to, lai no valsts līdzekļiem piešķirto kompensāciju varētu uzskatīt par atbalstu 107. panta nozīmē, tai ir jārada ekonomiskas priekšrocības, ko nevarētu iegūt parastos tirgus apstākļos, un šīm priekšrocībām jābūt selektīvām. Selektivitātes kritērijs ir izpildīts, ja minētās priekšrocības tiek piešķirtas konkrētiem uzņēmumiem vai kādai darbības nozarei. Tātad šajā gadījumā minētais nosacījums ir izpildīts, jo vīna un vīnkopības produktu nozare ir nepārprotami identificēta.

| (68) | Uzsākot pārbaudes procedūru, Komisija kā labuma guvējus identificēja saimnieciskās darbības veicējus, kas saņem Vīnkopības un vīna institūta un “Viniportugal” sniegtos pakalpojumus. Neatkarīgi no jautājuma par to, vai Vīnkopības un vīna institūta darbības finansēšana ir uzskatāma par valsts atbalstu šai organizācijai, rodas arī jautājums par to, vai LESD 107. panta 1. punkta nozīmē par šādu valsts atbalstu var atzīt materiālo palīdzību vai pakalpojumus, ko minētā organizācija sniedz vīnkopības nozarei. Nav šaubu, ka attiecīgās nozares uzņēmēji (ražotāji, pārstrādātāji, vairumtirgotāji, mazumtirgotāji u. c.) ir uzņēmumi, kas veic saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(68)

Uzsākot pārbaudes procedūru, Komisija kā labuma guvējus identificēja saimnieciskās darbības veicējus, kas saņem Vīnkopības un vīna institūta un “Viniportugal” sniegtos pakalpojumus. Neatkarīgi no jautājuma par to, vai Vīnkopības un vīna institūta darbības finansēšana ir uzskatāma par valsts atbalstu šai organizācijai, rodas arī jautājums par to, vai LESD 107. panta 1. punkta nozīmē par šādu valsts atbalstu var atzīt materiālo palīdzību vai pakalpojumus, ko minētā organizācija sniedz vīnkopības nozarei. Nav šaubu, ka attiecīgās nozares uzņēmēji (ražotāji, pārstrādātāji, vairumtirgotāji, mazumtirgotāji u. c.) ir uzņēmumi, kas veic saimniecisko darbību.

| (69) | Saskaņā ar Tiesas praksi par atbalstu jo īpaši ir uzskatāmi iejaukšanās pasākumi, kas dažādos veidos samazina izmaksas, kuras parasti apgrūtina uzņēmuma budžetu un kurām līdz ar to ir tāds pats raksturs vai identiska ietekme, lai gan tās nesauc par subsīdijām vārda tiešā nozīmē (18). |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar Tiesas praksi par atbalstu jo īpaši ir uzskatāmi iejaukšanās pasākumi, kas dažādos veidos samazina izmaksas, kuras parasti apgrūtina uzņēmuma budžetu un kurām līdz ar to ir tāds pats raksturs vai identiska ietekme, lai gan tās nesauc par subsīdijām vārda tiešā nozīmē (18).

| (70) | Kopš tā laika te ir meklējama arī atbilde uz jautājumu par to, vai un – vajadzības gadījumā – arī kādā mērā pasākumi, ko finansē no šiem “valsts resursiem”, un, proti, pakalpojumi, ko nozarei piedāvā Vīnkopības un vīna institūts, un popularizēšanas kampaņas, ko organizē “Viniportugal”, nodrošina ekonomiskas priekšrocības nozares uzņēmējiem. |
| --- | --- |

(70)

Kopš tā laika te ir meklējama arī atbilde uz jautājumu par to, vai un – vajadzības gadījumā – arī kādā mērā pasākumi, ko finansē no šiem “valsts resursiem”, un, proti, pakalpojumi, ko nozarei piedāvā Vīnkopības un vīna institūts, un popularizēšanas kampaņas, ko organizē “Viniportugal”, nodrošina ekonomiskas priekšrocības nozares uzņēmējiem.

| (71) | Attiecībā uz Vīnkopības un vīna institūta sniegtajiem pakalpojumiem, no vienas puses, ir jāņem vērā, vai un – vajadzības gadījumā – arī kādā mērā vīnkopības nozares saimnieciskās darbības veicējiem Portugālē, ja viņi nesaņemtu to atbalstu, ko nodrošina institūts, būtu jāsedz minēto pakalpojumu izmaksas un vai šādas izmaksas parastos apstākļos apgrūtinātu uzņēmumu budžetu. Tādēļ ir jānodala trīs dažādas šo pakalpojumu grupas. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz Vīnkopības un vīna institūta sniegtajiem pakalpojumiem, no vienas puses, ir jāņem vērā, vai un – vajadzības gadījumā – arī kādā mērā vīnkopības nozares saimnieciskās darbības veicējiem Portugālē, ja viņi nesaņemtu to atbalstu, ko nodrošina institūts, būtu jāsedz minēto pakalpojumu izmaksas un vai šādas izmaksas parastos apstākļos apgrūtinātu uzņēmumu budžetu. Tādēļ ir jānodala trīs dažādas šo pakalpojumu grupas.

1.2.1.   Vīnkopības un vīna institūta kā nozares vispārīgā koordinatora pakalpojumi

| (72) | Komisija uzskata, ka Vīnkopības un vīna institūta pakalpojumi un darbības, ko tas nodrošina kā vīnkopības nozares vispārīgais koordinators, un, proti, uzraudzības, kontroles, sertificēšanas, revīzijas, tirgus mehānismu vadības pakalpojumi, izriet no Kopienas un valsts tiesību aktos noteikto prasību piemērošanas, un kā tādas tās ir nevis darbības, kas parastos apstākļos apgrūtina uzņēmumu budžetu, bet gan valsts pamatfunkciju izpildes pasākumi. |
| --- | --- |

(72)

Komisija uzskata, ka Vīnkopības un vīna institūta pakalpojumi un darbības, ko tas nodrošina kā vīnkopības nozares vispārīgais koordinators, un, proti, uzraudzības, kontroles, sertificēšanas, revīzijas, tirgus mehānismu vadības pakalpojumi, izriet no Kopienas un valsts tiesību aktos noteikto prasību piemērošanas, un kā tādas tās ir nevis darbības, kas parastos apstākļos apgrūtina uzņēmumu budžetu, bet gan valsts pamatfunkciju izpildes pasākumi.

1.2.2.   Mācību pakalpojumi

| (73) | Tomēr attiecībā uz mācību organizēšanas finansēšanu, no kā labumu var gūt nozares uzņēmēji, šķiet acīmredzams, ka tā viņiem rada priekšrocības, jo mācības ir darbība, kas parasti apgrūtina uzņēmumu budžetu. |
| --- | --- |

(73)

Tomēr attiecībā uz mācību organizēšanas finansēšanu, no kā labumu var gūt nozares uzņēmēji, šķiet acīmredzams, ka tā viņiem rada priekšrocības, jo mācības ir darbība, kas parasti apgrūtina uzņēmumu budžetu.

| (74) | Saskaņā ar informāciju, ko Portugāles iestādes iesniedza procedūras uzsākšanas laikā, izņemot vispārēja rakstura mācības “Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000”, kuru izmaksas bija 367,12 euro, visas pārējās mācības, ko organizēja Vīnkopības un vīna institūts, līdzfinansēja Eiropas Sociālais fonds, un tādēļ tās netika finansētas no šī parafiskālās nodevas gūtajiem ieņēmumiem. Tādēļ minētās mācības netiek iekļautas šajā izmeklēšanas procedūrā. |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar informāciju, ko Portugāles iestādes iesniedza procedūras uzsākšanas laikā, izņemot vispārēja rakstura mācības “Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000”, kuru izmaksas bija 367,12 euro, visas pārējās mācības, ko organizēja Vīnkopības un vīna institūts, līdzfinansēja Eiropas Sociālais fonds, un tādēļ tās netika finansētas no šī parafiskālās nodevas gūtajiem ieņēmumiem. Tādēļ minētās mācības netiek iekļautas šajā izmeklēšanas procedūrā.

| (75) | Attiecībā uz vienīgo mācību pasākumu, kas tika finansēts no vīna popularizēšanas nodevas ieņēmumiem, un, proti, vispārēja rakstura mācībām “Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000”, Komisija atzīst, ka jauniegūtā informācija liek mainīt to klasificēšanu par valsts atbalstu. Saskaņā ar no jauna iesniegto informāciju šīs mācības bija paredzētas tikai Lauksaimniecības ministrijas reģionālo departamentu darbiniekiem un reģionālo vīnkopības komiteju darbiniekiem, kas atzīstamas par valsts kompetentajām iestādēm attiecībā uz vīna autentiskuma un kvalitātes kontroli un pārbaudi attiecīgajos reģionos. No šīs informācijas izriet, ka attiecīgās mācības nav uzskatāmas par atbalsta pasākumu Vīnkopības un vīna institūta sniegto pakalpojumu saņēmējiem, bet gan par valsts pārvaldes sistēmas iekšēju mācību pasākumu. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz vienīgo mācību pasākumu, kas tika finansēts no vīna popularizēšanas nodevas ieņēmumiem, un, proti, vispārēja rakstura mācībām “Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000”, Komisija atzīst, ka jauniegūtā informācija liek mainīt to klasificēšanu par valsts atbalstu. Saskaņā ar no jauna iesniegto informāciju šīs mācības bija paredzētas tikai Lauksaimniecības ministrijas reģionālo departamentu darbiniekiem un reģionālo vīnkopības komiteju darbiniekiem, kas atzīstamas par valsts kompetentajām iestādēm attiecībā uz vīna autentiskuma un kvalitātes kontroli un pārbaudi attiecīgajos reģionos. No šīs informācijas izriet, ka attiecīgās mācības nav uzskatāmas par atbalsta pasākumu Vīnkopības un vīna institūta sniegto pakalpojumu saņēmējiem, bet gan par valsts pārvaldes sistēmas iekšēju mācību pasākumu.

| (76) | Līdz ar to šis mācību pasākums nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(76)

Līdz ar to šis mācību pasākums nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

1.2.3.   Popularizēšanas kampaņu rīkošanas pakalpojumi

| (77) | Attiecībā uz vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas kampaņu rīkošanu, ko veica starpniekuzņēmums “Viniportugal”, nozares saimnieciskās darbības veicējiem un jo īpaši vīnkopības nozares uzņēmējiem Portugālē patiesi radās ekonomiskas priekšrocības. Šo produktu popularizēšanas organizēšana rada izmaksas, kas parasti apgrūtina uzņēmumu budžetu. |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas kampaņu rīkošanu, ko veica starpniekuzņēmums “Viniportugal”, nozares saimnieciskās darbības veicējiem un jo īpaši vīnkopības nozares uzņēmējiem Portugālē patiesi radās ekonomiskas priekšrocības. Šo produktu popularizēšanas organizēšana rada izmaksas, kas parasti apgrūtina uzņēmumu budžetu.

| (78) | Līdz ar to Komisija secina, ka pakalpojumu sniegšana popularizēšanas kampaņu rīkošanas jomā vīnkopības nozares uzņēmējiem Portugālē rada selektīvas priekšrocības ar valsts resursu palīdzību. |
| --- | --- |

(78)

Līdz ar to Komisija secina, ka pakalpojumu sniegšana popularizēšanas kampaņu rīkošanas jomā vīnkopības nozares uzņēmējiem Portugālē rada selektīvas priekšrocības ar valsts resursu palīdzību.

1.3.   Ietekme uz tirdzniecību un konkurences izkropļojumi

| (79) | Lai noskaidrotu, vai atbalsta pasākumi būtībā ir saistāmi ar LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomu, visbeidzot, ir jāprecizē, vai tie var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un izraisīt vai draudēt izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai. |
| --- | --- |

(79)

Lai noskaidrotu, vai atbalsta pasākumi būtībā ir saistāmi ar LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas jomu, visbeidzot, ir jāprecizē, vai tie var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un izraisīt vai draudēt izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai.

| (80) | Tiesa ir atzinusi, ka, tā kā dalībvalsts piešķirtās priekšrocības nostiprina vienas kategorijas uzņēmumu pozīcijas, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas iekšējā tirgū, šie pēdējie ir uzskatāmi par minēto priekšrocību iespaidotiem (19). |
| --- | --- |

(80)

Tiesa ir atzinusi, ka, tā kā dalībvalsts piešķirtās priekšrocības nostiprina vienas kategorijas uzņēmumu pozīcijas, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas iekšējā tirgū, šie pēdējie ir uzskatāmi par minēto priekšrocību iespaidotiem (19).

| (81) | Izrādās, ka izvērtējamie pasākumi var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm tādā mērā, kādā tie dod priekšrocības iekšzemes produkcijai, kaitējot citu dalībvalstu produkcijai. Rezultātā vīnkopības nozare ir ļoti atvērta konkurencei Kopienas līmenī un tādēļ ļoti jutīga pret jebkuru pasākumu, kas atbalsta ražošanu vienā vai otrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(81)

Izrādās, ka izvērtējamie pasākumi var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm tādā mērā, kādā tie dod priekšrocības iekšzemes produkcijai, kaitējot citu dalībvalstu produkcijai. Rezultātā vīnkopības nozare ir ļoti atvērta konkurencei Kopienas līmenī un tādēļ ļoti jutīga pret jebkuru pasākumu, kas atbalsta ražošanu vienā vai otrā dalībvalstī.

| (82) | Šķiet, faktu, ka starp dalībvalstīm notiek tirdzniecība vīna un vīnkopības produktu jomā, pierāda apstāklis, ka šajā nozarē ir kopīga tirgus organizācija. |
| --- | --- |

(82)

Šķiet, faktu, ka starp dalībvalstīm notiek tirdzniecība vīna un vīnkopības produktu jomā, pierāda apstāklis, ka šajā nozarē ir kopīga tirgus organizācija.

| (83) | Turpmāk sniegtā tabula kā piemēru parāda šo produktu tirdzniecības līmeni Kopienas iekšienē laikā no 1999. līdz 2004. gadam (20). | 1 000 heksalitru |
| --- | --- | --- |
| Gads | Imports ES | Eksports no ES |
| 1999 (ES 15) | 35 595 | 40 921 |
| 2000 (ES 15) | — | — |
| 2001 (ES 15) | 32 699 | 35 558,4 |
| 2002 (ES 15) | 31 810,3 | 35 002,9 |
| 2003 (ES 15) | 33 024,7 | 35 343 |
| 2004 (ES 25) | 35 513,3 | 38 696,4 |

(83)

Turpmāk sniegtā tabula kā piemēru parāda šo produktu tirdzniecības līmeni Kopienas iekšienē laikā no 1999. līdz 2004. gadam (20).

1 000 heksalitru

Gads

Imports ES

Eksports no ES

1999 (ES 15)

35 595

40 921

2000 (ES 15)

—

—

2001 (ES 15)

32 699

35 558,4

2002 (ES 15)

31 810,3

35 002,9

2003 (ES 15)

33 024,7

35 343

2004 (ES 25)

35 513,3

38 696,4

| (84) | Tādēļ jautājumā par vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas un publicitātes kampaņu finansēšanu ar minētā vīna popularizēšanas nodevas ieņēmumu palīdzību Komisija apstiprina savu nostāju par to, ka ir ticis sniegts valsts atbalsts vīna un vīnkopības produktu nozares uzņēmējiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(84)

Tādēļ jautājumā par vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas un publicitātes kampaņu finansēšanu ar minētā vīna popularizēšanas nodevas ieņēmumu palīdzību Komisija apstiprina savu nostāju par to, ka ir ticis sniegts valsts atbalsts vīna un vīnkopības produktu nozares uzņēmējiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

1.4.   Secinājumi par “atbalstu” LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (85) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka pasākumi, kas atbalsta vīna un vīnkopības produktu nozares uzņēmējus, sniedz tiem priekšrocības, ko finansē valsts resursi un ko nevar iegūt citi uzņēmēji. Šīs priekšrocības izraisa vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, jo tās spēj iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līdz ar to Komisija secina, ka uz šiem atbalsta pasākumiem var attiecināt LESD 107. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka pasākumi, kas atbalsta vīna un vīnkopības produktu nozares uzņēmējus, sniedz tiem priekšrocības, ko finansē valsts resursi un ko nevar iegūt citi uzņēmēji. Šīs priekšrocības izraisa vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, jo tās spēj iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līdz ar to Komisija secina, ka uz šiem atbalsta pasākumiem var attiecināt LESD 107. panta 1. punktu.

2.   Popularizēšanas un publicitātes atbalsta pasākumu likumīgums

| (86) | Portugāles iestādes nav paziņojušas Komisijai LESD 108. panta 3. punkta nozīmē ne par minētās parafiskālās nodevas izveides mehānismu, ne par pasākumu finansēšanu vīna nozares atbalstam. |
| --- | --- |

(86)

Portugāles iestādes nav paziņojušas Komisijai LESD 108. panta 3. punkta nozīmē ne par minētās parafiskālās nodevas izveides mehānismu, ne par pasākumu finansēšanu vīna nozares atbalstam.

3.   Popularizēšanas un publicitātes atbalsta pasākumu saderības pārbaude

| (87) | Tomēr nesaderības princips, kas izklāstīts LESD 107. panta 1. punktā, paredz arī izņēmumus. |
| --- | --- |

(87)

Tomēr nesaderības princips, kas izklāstīts LESD 107. panta 1. punktā, paredz arī izņēmumus.

| (88) | Jo īpaši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts paredz, ka par saderīgiem ar iekšējo tirgu var uzskatīt atbalsta pasākumus, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(88)

Jo īpaši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts paredz, ka par saderīgiem ar iekšējo tirgu var uzskatīt atbalsta pasākumus, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (89) | Kā noteikts Komisijas paziņojumā par noteikumiem, ko piemēro neatļauto valsts atbalsta pasākumu vērtēšanai, visi neatļautie atbalsta pasākumi Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) apakšpunkta nozīmē ir jānovērtē saskaņā ar noteikumiem un pamatnostādnēm, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. |
| --- | --- |

(89)

Kā noteikts Komisijas paziņojumā par noteikumiem, ko piemēro neatļauto valsts atbalsta pasākumu vērtēšanai, visi neatļautie atbalsta pasākumi Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) apakšpunkta nozīmē ir jānovērtē saskaņā ar noteikumiem un pamatnostādnēm, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī.

| (90) | Tādēļ tā atbalsta saderība, kas piešķirts pirms 2002. gada 1. janvāra, ir jāpārbauda, ņemot vērā pamatdokumentu par valstu atbalsta pasākumiem lauksaimniecības produktu un to dažu citu produktu publicitātei, kuri nav minēti EEK līguma II pielikumā, publicitātei (21), un attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts pēc šā datuma – ņemot vērā pamatnostādnes, ko piemēro jau minētajam valsts atbalstam publicitātei, neierobežojot īpašos pagaidu noteikumus, kas paredzēti šajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(90)

Tādēļ tā atbalsta saderība, kas piešķirts pirms 2002. gada 1. janvāra, ir jāpārbauda, ņemot vērā pamatdokumentu par valstu atbalsta pasākumiem lauksaimniecības produktu un to dažu citu produktu publicitātei, kuri nav minēti EEK līguma II pielikumā, publicitātei (21), un attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts pēc šā datuma – ņemot vērā pamatnostādnes, ko piemēro jau minētajam valsts atbalstam publicitātei, neierobežojot īpašos pagaidu noteikumus, kas paredzēti šajās pamatnostādnēs.

| (91) | 1987. gada pamatdokuments un šīs pamatnostādnes būtībā paredz vienus un tos pašus principus. Tajās ir iekļauti negatīvie un pozitīvie kritēriji, kas jāievēro visās valstu sniegtā atbalsta shēmās. Tātad nedrīkst rīkot publicitātes pasākumus, kas ir pretrunā Līguma 28. pantam (tagad – LESD 34. pants) vai Kopienas atvasinātajiem tiesību aktiem un ko nedrīkst saistīt ar noteiktu uzņēmumu darbību. |
| --- | --- |

(91)

1987. gada pamatdokuments un šīs pamatnostādnes būtībā paredz vienus un tos pašus principus. Tajās ir iekļauti negatīvie un pozitīvie kritēriji, kas jāievēro visās valstu sniegtā atbalsta shēmās. Tātad nedrīkst rīkot publicitātes pasākumus, kas ir pretrunā Līguma 28. pantam (tagad – LESD 34. pants) vai Kopienas atvasinātajiem tiesību aktiem un ko nedrīkst saistīt ar noteiktu uzņēmumu darbību.

3.1.   Vispārējās popularizēšanas kampaņas Portugālē

| (92) | No Portugāles iestāžu iesniegtās informācijas var secināt, ka šo atbalsta pasākumu mērķi saskanēja ar vairākiem pozitīvajiem kritērijiem, kas paredzēti iepriekš minētajos mehānismos, jo tie attiecās uz mērķi par mazo un vidējo uzņēmumu un noteiktu reģionu attīstīšanu vai uz mērķi par augstas kvalitātes produktu un veselīgas pārtikas veicināšanu. |
| --- | --- |

(92)

No Portugāles iestāžu iesniegtās informācijas var secināt, ka šo atbalsta pasākumu mērķi saskanēja ar vairākiem pozitīvajiem kritērijiem, kas paredzēti iepriekš minētajos mehānismos, jo tie attiecās uz mērķi par mazo un vidējo uzņēmumu un noteiktu reģionu attīstīšanu vai uz mērķi par augstas kvalitātes produktu un veselīgas pārtikas veicināšanu.

| (93) | Turklāt Portugāles iestādes ir paskaidrojušas, ka vēstījumi, kas pausti popularizēšanas un publicitātes pasākumos, bija vispārīgas nozīmes – galvenokārt tā bija izstāžu rīkošana, dalība gadatirgos, kā arī katalogu un citu palīgmateriālu izdošana, kuru mērķis nebija atrunāt patērētājus no citu dalībvalstu produktu iegādes vai nopulgot šos produktus, un tie nepopularizēja kāda konkrēta uzņēmuma vai individuālā ražotāja zīmolu. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt Portugāles iestādes ir paskaidrojušas, ka vēstījumi, kas pausti popularizēšanas un publicitātes pasākumos, bija vispārīgas nozīmes – galvenokārt tā bija izstāžu rīkošana, dalība gadatirgos, kā arī katalogu un citu palīgmateriālu izdošana, kuru mērķis nebija atrunāt patērētājus no citu dalībvalstu produktu iegādes vai nopulgot šos produktus, un tie nepopularizēja kāda konkrēta uzņēmuma vai individuālā ražotāja zīmolu.

| (94) | Lēmumā par oficiālas pārbaudes procedūras uzsākšanu (108. punkts) Komisija atzina, ka attiecībā uz valsts atbalstu, kas bija paredzēts popularizēšanas pasākumu finansēšanai laikā līdz 2002. gada 1. janvārim, ir ievēroti kritēriji, ko nosaka Kopienas šajā jautājumā piemērojamie mehānismi. |
| --- | --- |

(94)

Lēmumā par oficiālas pārbaudes procedūras uzsākšanu (108. punkts) Komisija atzina, ka attiecībā uz valsts atbalstu, kas bija paredzēts popularizēšanas pasākumu finansēšanai laikā līdz 2002. gada 1. janvārim, ir ievēroti kritēriji, ko nosaka Kopienas šajā jautājumā piemērojamie mehānismi.

| (95) | Sākot no 2002. gada 1. janvāra, 8. punkts Kopienas pamatnostādnēs, ko piemēro valsts atbalstam EK līguma I pielikumā minēto produktu un dažu I pielikumā neminētu produktu publicitātei, paredz, ka par publicitāti nav uzskatāmi tādi popularizēšanas pasākumi kā, piemēram, zinātniskās informācijas izplatīšana, gadatirgu un izstāžu organizēšana, piedalīšanās tajos un citi līdzīgi sabiedrisko attiecību pasākumi, tostarp aptaujas un tirgus pētījumi. Uz valsts atbalsta pasākumiem, kas saistīti ar šādu popularizēšanu, būtībā attiecas Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē 13. un 14. punkts. |
| --- | --- |

(95)

Sākot no 2002. gada 1. janvāra, 8. punkts Kopienas pamatnostādnēs, ko piemēro valsts atbalstam EK līguma I pielikumā minēto produktu un dažu I pielikumā neminētu produktu publicitātei, paredz, ka par publicitāti nav uzskatāmi tādi popularizēšanas pasākumi kā, piemēram, zinātniskās informācijas izplatīšana, gadatirgu un izstāžu organizēšana, piedalīšanās tajos un citi līdzīgi sabiedrisko attiecību pasākumi, tostarp aptaujas un tirgus pētījumi. Uz valsts atbalsta pasākumiem, kas saistīti ar šādu popularizēšanu, būtībā attiecas Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē 13. un 14. punkts.

| (96) | Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē 13.2. punkts paredz, ka atbalstu var piešķirt, lai piesaistītu ekspertus vai saņemtu līdzīgu palīdzību, tostarp tehnisku pētījumu veikšanai, priekšizpētei un koncepcijas izstrādei, kā arī tirgus pētījumiem, ja šo pasākumu būtība ir nodrošināt lauksaimniecības produktu kvalitāti. Turklāt 14. punkts ļauj piešķirt atbalstu tehniskajai palīdzībai lauksaimniecības nozarē. Jo īpaši ir atļauti atbalsta pasākumi jaunu paņēmienu un metožu izplatīšanai. |
| --- | --- |

(96)

Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē 13.2. punkts paredz, ka atbalstu var piešķirt, lai piesaistītu ekspertus vai saņemtu līdzīgu palīdzību, tostarp tehnisku pētījumu veikšanai, priekšizpētei un koncepcijas izstrādei, kā arī tirgus pētījumiem, ja šo pasākumu būtība ir nodrošināt lauksaimniecības produktu kvalitāti. Turklāt 14. punkts ļauj piešķirt atbalstu tehniskajai palīdzībai lauksaimniecības nozarē. Jo īpaši ir atļauti atbalsta pasākumi jaunu paņēmienu un metožu izplatīšanai.

| (97) | Visbeidzot, iepriekš minētos atbalsta pasākumus var iedalīt kādā no šīm kategorijām, ja tie būtībā paredz sniegt tehnisku palīdzību ražošanai, nodrošinot atbalstu kvalitatīvu lauksaimniecības produktu tirdzniecībai un šādu īpašību vispārējai izplatīšanai. |
| --- | --- |

(97)

Visbeidzot, iepriekš minētos atbalsta pasākumus var iedalīt kādā no šīm kategorijām, ja tie būtībā paredz sniegt tehnisku palīdzību ražošanai, nodrošinot atbalstu kvalitatīvu lauksaimniecības produktu tirdzniecībai un šādu īpašību vispārējai izplatīšanai.

| (98) | Tādā gadījumā ir atļauts atbalsts, lai segtu izmaksas 100 % apmērā. Un tā, lai novērstu lielu summu piešķiršanu lielām uzņēmējsabiedrībām, atbalsta kopējā summa, ko var piešķirt, pamatojoties uz šiem diviem punktiem, nedrīkst pārsniegt 100 000 vienam saņēmējam trīs gadu laikposmā, vai arī attiecībā uz atbalstu uzņēmumiem, kuri atbilstoši Komisijas definīcijai ietilpst MVU kategorijā – 50 % attiecināmo izmaksu, piemērojot lielāko no šīm summām. Aprēķinot atbalsta summu, par atbalsta saņēmēju ir uzskatāms pakalpojumu saņēmējs. |
| --- | --- |

(98)

Tādā gadījumā ir atļauts atbalsts, lai segtu izmaksas 100 % apmērā. Un tā, lai novērstu lielu summu piešķiršanu lielām uzņēmējsabiedrībām, atbalsta kopējā summa, ko var piešķirt, pamatojoties uz šiem diviem punktiem, nedrīkst pārsniegt 100 000 vienam saņēmējam trīs gadu laikposmā, vai arī attiecībā uz atbalstu uzņēmumiem, kuri atbilstoši Komisijas definīcijai ietilpst MVU kategorijā – 50 % attiecināmo izmaksu, piemērojot lielāko no šīm summām. Aprēķinot atbalsta summu, par atbalsta saņēmēju ir uzskatāms pakalpojumu saņēmējs.

| (99) | Portugāles iestādes ir paskaidrojušas, ka attiecībā uz vispārējiem un visiem vienādi piemērotiem pasākumiem, kuru patiesais labums tiek pilnībā sadalīts starp visiem vīnkopības nozares dalībniekiem, atbalsta līmenis uz katru saņēmēju tādējādi nav pārsniedzis 100 000 euro robežu trīs gadu laikā. |
| --- | --- |

(99)

Portugāles iestādes ir paskaidrojušas, ka attiecībā uz vispārējiem un visiem vienādi piemērotiem pasākumiem, kuru patiesais labums tiek pilnībā sadalīts starp visiem vīnkopības nozares dalībniekiem, atbalsta līmenis uz katru saņēmēju tādējādi nav pārsniedzis 100 000 euro robežu trīs gadu laikā.

| (100) | Lēmumā par oficiālas pārbaudes procedūras uzsākšanu (114. punkts) Komisija atzina, ka attiecībā uz valsts atbalstu, kas bija paredzēts popularizēšanas pasākumu finansēšanai laikā pēc 2002. gada 1. janvāra, ir ievēroti kritēriji, ko nosaka Kopienas tiesību aktu noteikumi, ko piemēro šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(100)

Lēmumā par oficiālas pārbaudes procedūras uzsākšanu (114. punkts) Komisija atzina, ka attiecībā uz valsts atbalstu, kas bija paredzēts popularizēšanas pasākumu finansēšanai laikā pēc 2002. gada 1. janvāra, ir ievēroti kritēriji, ko nosaka Kopienas tiesību aktu noteikumi, ko piemēro šajā jautājumā.

| (101) | Ņemot vērā Portugāles iestāžu sniegto informāciju visā šīs lietas izmeklēšanas gaitā un apstākli, ka trešās personas pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas nav iesniegušas nekādus pretēja satura apsvērumus, Komisija apstiprina to pašu nostāju, kas izklāstīta, uzsākot procedūru (22), attiecībā uz saderību ar Kopienas noteikumiem, ko piemēro “Viniportugal” Portugālē rīkotajām vispārējām vīna popularizēšanas kampaņām.






  — | Šoreiz Komisijas nostājā ir jo īpaši ņemtas vērā Portugāles iestāžu sniegtās garantijas attiecībā uz: atbalsta pasākumu mērķiem – mazo un vidējo uzņēmumu un noteiktu reģionu attīstība, kā arī augstas kvalitātes produktu un veselīgas pārtikas veicināšana (valsts atbalstam publicitātes jomā piemēroto pamatnostādņu 32. punkts), |
| --- | --- | --- |

(101)

Ņemot vērā Portugāles iestāžu sniegto informāciju visā šīs lietas izmeklēšanas gaitā un apstākli, ka trešās personas pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas nav iesniegušas nekādus pretēja satura apsvērumus, Komisija apstiprina to pašu nostāju, kas izklāstīta, uzsākot procedūru (22), attiecībā uz saderību ar Kopienas noteikumiem, ko piemēro “Viniportugal” Portugālē rīkotajām vispārējām vīna popularizēšanas kampaņām.

—

Šoreiz Komisijas nostājā ir jo īpaši ņemtas vērā Portugāles iestāžu sniegtās garantijas attiecībā uz: atbalsta pasākumu mērķiem – mazo un vidējo uzņēmumu un noteiktu reģionu attīstība, kā arī augstas kvalitātes produktu un veselīgas pārtikas veicināšana (valsts atbalstam publicitātes jomā piemēroto pamatnostādņu 32. punkts),

| — | kampaņu veidu – vēstījumi, kas pausti popularizēšanas un publicitātes pasākumos, bija vispārīgas nozīmes – galvenokārt tā bija izstāžu rīkošana, dalība gadatirgos, kā arī katalogu un citu palīgmateriālu izdošana, kuru mērķis nebija atrunāt patērētājus no citu dalībvalstu produktu iegādes vai nopulgot šos produktus, un tie nepopularizēja kāda konkrēta uzņēmuma vai individuālā ražotāja zīmolu (valsts atbalstam publicitātes jomā piemēroto pamatnostādņu 20. punkts), |
| --- | --- |

—

kampaņu veidu – vēstījumi, kas pausti popularizēšanas un publicitātes pasākumos, bija vispārīgas nozīmes – galvenokārt tā bija izstāžu rīkošana, dalība gadatirgos, kā arī katalogu un citu palīgmateriālu izdošana, kuru mērķis nebija atrunāt patērētājus no citu dalībvalstu produktu iegādes vai nopulgot šos produktus, un tie nepopularizēja kāda konkrēta uzņēmuma vai individuālā ražotāja zīmolu (valsts atbalstam publicitātes jomā piemēroto pamatnostādņu 20. punkts),

| — | atbalsta apjoma ierobežojumiem – atbalsta pasākumi tika pilnībā finansēti no līdzekļiem, kas gūti no parafiskālās nodevas, un nozares uzņēmējiem sniegtais finansējums šajās kampaņās pēc definīcijas nepārsniedza 50 % līmeni no viņu izmaksām. Turklāt attiecībā uz vispārējiem un visiem vienādi piemērotiem pasākumiem, kuru patiesais labums tiek pilnībā sadalīts starp visiem vīnkopības nozares dalībniekiem, atbalsta apmērs uz katru saņēmēju nav pārsniedzis 100 000 euro trīs gadu laikā. |
| --- | --- |

—

atbalsta apjoma ierobežojumiem – atbalsta pasākumi tika pilnībā finansēti no līdzekļiem, kas gūti no parafiskālās nodevas, un nozares uzņēmējiem sniegtais finansējums šajās kampaņās pēc definīcijas nepārsniedza 50 % līmeni no viņu izmaksām. Turklāt attiecībā uz vispārējiem un visiem vienādi piemērotiem pasākumiem, kuru patiesais labums tiek pilnībā sadalīts starp visiem vīnkopības nozares dalībniekiem, atbalsta apmērs uz katru saņēmēju nav pārsniedzis 100 000 euro trīs gadu laikā.

3.2.   Portugāles vīna popularizēšanas un publicitātes kampaņas citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos

| (102) | Attiecībā uz “Viniportugal” rīkotajām Portugāles vīna popularizēšanas un publicitātes kampaņām citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos, īpaši pēc 2002. gada 1. janvāra, Komisija bija paudusi šaubas par šo kampaņu saderību ar noteikumiem, kas iekļauti valsts atbalstam publicitātes jomā piemērotajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz “Viniportugal” rīkotajām Portugāles vīna popularizēšanas un publicitātes kampaņām citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos, īpaši pēc 2002. gada 1. janvāra, Komisija bija paudusi šaubas par šo kampaņu saderību ar noteikumiem, kas iekļauti valsts atbalstam publicitātes jomā piemērotajās pamatnostādnēs.

| (103) | Saskaņā ar šo pamatnostādņu 4.1. punktu ir pieņemami, ka publicitātes kampaņas, ko dalībvalsts tieši vai netieši rīko citu dalībvalstu tirgū ar mērķi iepazīstināt patērētājus ar citu dalībvalstu vai reģionu lauksaimniecības produktiem, ietver arī kādu šīs citas dalībvalsts produktu kategoriju. Tomēr ir nepieciešams, lai šīs kampaņas sniegtu objektīvu informāciju par attiecīgo produktu īpašībām un tajās nebūtu subjektīvu apgalvojumu par produktu kvalitāti, pamatojoties tikai uz to izcelsmi. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar šo pamatnostādņu 4.1. punktu ir pieņemami, ka publicitātes kampaņas, ko dalībvalsts tieši vai netieši rīko citu dalībvalstu tirgū ar mērķi iepazīstināt patērētājus ar citu dalībvalstu vai reģionu lauksaimniecības produktiem, ietver arī kādu šīs citas dalībvalsts produktu kategoriju. Tomēr ir nepieciešams, lai šīs kampaņas sniegtu objektīvu informāciju par attiecīgo produktu īpašībām un tajās nebūtu subjektīvu apgalvojumu par produktu kvalitāti, pamatojoties tikai uz to izcelsmi.

| (104) | Tātad, uzsākot procedūru, Komisijas rīcībā nebija pietiekamas informācijas, lai varētu secināt, ka šīs kampaņas, kurās piemin vīna izcelsmi, sniedz tikai un vienīgi informāciju par attiecīgo produktu objektīvajām īpašībām un nesatur subjektīvus apgalvojumus par produktu kvalitāti, pamatojoties tikai uz to izcelsmi. Tādēļ Portugāles iestādes tika aicinātas iesniegt pierādījumus, ka iespējamā atsauce uz produktu izcelsmi pilnībā atbilst šim nosacījumam. |
| --- | --- |

(104)

Tātad, uzsākot procedūru, Komisijas rīcībā nebija pietiekamas informācijas, lai varētu secināt, ka šīs kampaņas, kurās piemin vīna izcelsmi, sniedz tikai un vienīgi informāciju par attiecīgo produktu objektīvajām īpašībām un nesatur subjektīvus apgalvojumus par produktu kvalitāti, pamatojoties tikai uz to izcelsmi. Tādēļ Portugāles iestādes tika aicinātas iesniegt pierādījumus, ka iespējamā atsauce uz produktu izcelsmi pilnībā atbilst šim nosacījumam.

| (105) | Komisija ņēma vērā Portugāles iestāžu sniegtās garantijas attiecībā uz i) “Viniportugal” rīkoto popularizēšanas kampaņu vispārīgo nozīmi (skatīt iepriekš 37. apsvērumu); ii) faktu, ka “Viniportugal” rīkotie popularizēšanas un publicitātes pasākumi Portugālē un citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā neattiecās uz konkrētām nozarēm un neparedzēja konkrētu uzņēmumu vai individuālo ražotāju popularizēšanu (skatīt iepriekš 37. apsvērumu); iii) faktu, ka kampaņas neparedzēja citu dalībvalstu vīnkopības produktu nopulgošanu un tās netiecās atrunāt patērētājus no citu dalībvalstu vīnkopības produktu iegādes, kā arī ka tās atbilda piemērojamajiem Kopienas tiesību aktiem (proti, tiesību aktiem, kas regulē pārtikas produktu marķēšanu, prezentēšanu un publicitāti) (skatīt iepriekš 38. apsvērumu); iv) faktu, ka šie pasākumi paredzēja iepazīstināt patērētājus citās dalībvalstīs ar Portugāles vīniem, šādi veicinot Portugāles vīnkopības nozares attīstību LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē (skatīt iepriekš 39. apsvērumu); un, visbeidzot, ka v) “Viniportugal” kampaņas ārpus Portugāles paredzēja publiskot Portugāles vīna pamatīpašības, aicinot patērētājus citās dalībvalstīs un trešās valstīs nogaršot šos produktus, ko tie agrāk nepazina, un tajās nebija nekādu subjektīvu apgalvojumu par produktu kvalitāti, pamatojoties tikai uz to izcelsmi (skatīt iepriekš 40. apsvērumu). |
| --- | --- |

(105)

Komisija ņēma vērā Portugāles iestāžu sniegtās garantijas attiecībā uz i) “Viniportugal” rīkoto popularizēšanas kampaņu vispārīgo nozīmi (skatīt iepriekš 37. apsvērumu); ii) faktu, ka “Viniportugal” rīkotie popularizēšanas un publicitātes pasākumi Portugālē un citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā neattiecās uz konkrētām nozarēm un neparedzēja konkrētu uzņēmumu vai individuālo ražotāju popularizēšanu (skatīt iepriekš 37. apsvērumu); iii) faktu, ka kampaņas neparedzēja citu dalībvalstu vīnkopības produktu nopulgošanu un tās netiecās atrunāt patērētājus no citu dalībvalstu vīnkopības produktu iegādes, kā arī ka tās atbilda piemērojamajiem Kopienas tiesību aktiem (proti, tiesību aktiem, kas regulē pārtikas produktu marķēšanu, prezentēšanu un publicitāti) (skatīt iepriekš 38. apsvērumu); iv) faktu, ka šie pasākumi paredzēja iepazīstināt patērētājus citās dalībvalstīs ar Portugāles vīniem, šādi veicinot Portugāles vīnkopības nozares attīstību LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē (skatīt iepriekš 39. apsvērumu); un, visbeidzot, ka v) “Viniportugal” kampaņas ārpus Portugāles paredzēja publiskot Portugāles vīna pamatīpašības, aicinot patērētājus citās dalībvalstīs un trešās valstīs nogaršot šos produktus, ko tie agrāk nepazina, un tajās nebija nekādu subjektīvu apgalvojumu par produktu kvalitāti, pamatojoties tikai uz to izcelsmi (skatīt iepriekš 40. apsvērumu).

| (106) | Pamatojoties uz Portugāles iestāžu iesniegto papildu informāciju un tā kā pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas trešās personas nebija iesniegušas nekādus pretēja rakstura apsvērumus, Komisija tādējādi varēja secināt, ka ir izkliedētas šaubas, kas pastāvēja procedūras uzsākšanas laikā attiecībā uz citu dalībvalstu un trešo valstu tirgū rīkoto popularizēšanas un publicitātes kampaņu objektivitāti. |
| --- | --- |

(106)

Pamatojoties uz Portugāles iestāžu iesniegto papildu informāciju un tā kā pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas trešās personas nebija iesniegušas nekādus pretēja rakstura apsvērumus, Komisija tādējādi varēja secināt, ka ir izkliedētas šaubas, kas pastāvēja procedūras uzsākšanas laikā attiecībā uz citu dalībvalstu un trešo valstu tirgū rīkoto popularizēšanas un publicitātes kampaņu objektivitāti.

| (107) | Saskaņā ar iepriekš sniegto pamatojumu Komisija uzskata, ka atbalsts vīna vispārējai popularizēšanai Portugālē, kā arī atbalsts Portugāles vīna popularizēšanai un publicitātei citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos ir saderīgs ar pozitīvajiem un negatīvajiem kritērijiem, kas noteikti valsts atbalstam publicitātes jomā piemērojamajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(107)

Saskaņā ar iepriekš sniegto pamatojumu Komisija uzskata, ka atbalsts vīna vispārējai popularizēšanai Portugālē, kā arī atbalsts Portugāles vīna popularizēšanai un publicitātei citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos ir saderīgs ar pozitīvajiem un negatīvajiem kritērijiem, kas noteikti valsts atbalstam publicitātes jomā piemērojamajām pamatnostādnēm.

4.   Atbalsta finansēšana

| (108) | Attiecībā uz valsts atbalstu, ko finansē no parafiskālās nodevas, Komisijai ir jāizvērtē pasākumi, kas tiek finansēti no šā atbalsta, kā arī paša atbalsta finansēšana. Tādēļ iespējamā valsts atbalsta finansēšanas nesaderība ar kopējo tirgu liek arī pašus atbalsta pasākumus atzīt par nesaderīgiem arī gadījumā, kad atbalsta piešķiršana ir atbilstīga piemērojamajiem noteikumiem konkurences jomā. |
| --- | --- |

(108)

Attiecībā uz valsts atbalstu, ko finansē no parafiskālās nodevas, Komisijai ir jāizvērtē pasākumi, kas tiek finansēti no šā atbalsta, kā arī paša atbalsta finansēšana. Tādēļ iespējamā valsts atbalsta finansēšanas nesaderība ar kopējo tirgu liek arī pašus atbalsta pasākumus atzīt par nesaderīgiem arī gadījumā, kad atbalsta piešķiršana ir atbilstīga piemērojamajiem noteikumiem konkurences jomā.

| (109) | Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru nodokļiem nepiemēro LESD noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu, vismaz ja šie nodokļi ir attiecīgā atbalsta pasākuma finansēšanas veids tā, ka tie ir šā pasākuma neatņemama daļa. (23) Lai nodevu vai tā daļu varētu uzskatīt par atbalsta pasākuma neatņemamu daļu, noteikti ir jāpastāv obligātai saiknei starp nodevu un atbalstu, ko reglamentē spēkā esošie valsts tiesību akti (24), tādā nozīmē, ka ieņēmumus no šīs nodevas ir obligāti jāpiesaista atbalsta finansēšanai. Ja šāda saikne ir, ieņēmumi no nodevas tieši ietekmē atbalsta lielumu (25) un līdz ar to vērtējumu par šā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. (26) |
| --- | --- |

(109)

Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru nodokļiem nepiemēro LESD noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu, vismaz ja šie nodokļi ir attiecīgā atbalsta pasākuma finansēšanas veids tā, ka tie ir šā pasākuma neatņemama daļa. (23) Lai nodevu vai tā daļu varētu uzskatīt par atbalsta pasākuma neatņemamu daļu, noteikti ir jāpastāv obligātai saiknei starp nodevu un atbalstu, ko reglamentē spēkā esošie valsts tiesību akti (24), tādā nozīmē, ka ieņēmumus no šīs nodevas ir obligāti jāpiesaista atbalsta finansēšanai. Ja šāda saikne ir, ieņēmumi no nodevas tieši ietekmē atbalsta lielumu (25) un līdz ar to vērtējumu par šā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. (26)

| (110) | Tādēļ ir jāpārbauda, vai vīna popularizēšanas nodeva atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(110)

Tādēļ ir jāpārbauda, vai vīna popularizēšanas nodeva atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem.

4.1.   Vīna popularizēšanas nodeva kā popularizēšanas atbalsta neatņemama sastāvdaļa

| (111) | Vispirms ir jāpārbauda, vai ieņēmumi no nodevas ir obligāti piesaistīti atbalsta finansēšanai. Šajā jautājumā ir jāatgādina, ka gan Dekrēts ar likuma spēku Nr. 137/95, gan to grozošais Dekrēts ar likuma spēku Nr. 119/97 paredz, ka “popularizēšanas nodevas ieņēmumu procentuāla daļa, kas katru gadu jānosaka lauksaimniecības ministram, tomēr nekad nepārsniedzot 25 %, ir jānovirza vispārējiem vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas pasākumiem” (Dekrēta ar likuma spēku Nr. 119/97 11. panta 2. punkts). Tādēļ nodevas ieņēmumu daļa ir obligāti – saskaņā ar spēkā esošiem valsts tiesību aktiem – saistāma ar popularizēšanas pasākumu finansēšanu atbilstoši atbalsta mērķiem. |
| --- | --- |

(111)

Vispirms ir jāpārbauda, vai ieņēmumi no nodevas ir obligāti piesaistīti atbalsta finansēšanai. Šajā jautājumā ir jāatgādina, ka gan Dekrēts ar likuma spēku Nr. 137/95, gan to grozošais Dekrēts ar likuma spēku Nr. 119/97 paredz, ka “popularizēšanas nodevas ieņēmumu procentuāla daļa, kas katru gadu jānosaka lauksaimniecības ministram, tomēr nekad nepārsniedzot 25 %, ir jānovirza vispārējiem vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas pasākumiem” (Dekrēta ar likuma spēku Nr. 119/97 11. panta 2. punkts). Tādēļ nodevas ieņēmumu daļa ir obligāti – saskaņā ar spēkā esošiem valsts tiesību aktiem – saistāma ar popularizēšanas pasākumu finansēšanu atbilstoši atbalsta mērķiem.

| (112) | Turklāt Dekrēta ar likuma spēku Nr. 119/97 1. panta 1. punkts, kas definē nodevas piemērošanas kārtību, paredz, ka “vīni un vīnkopības produkti (...) tiek aplikti ar popularizēšanas nodevu, lai kompensētu pakalpojumus, ko sniedz Vīnkopības un vīna institūts attiecībā uz vispārēju popularizēšanu un vispārīgu nozares koordinēšanu”. Otrkārt, ir jāpārbauda, vai ieņēmumi no nodevas tieši ietekmē atbalsta lielumu. Šajā jautājumā ir jāatgādina, ka popularizēšanas nodeva ir vienīgais atbalsta pasākumu finansēšanas avots attiecībā uz popularizēšanu un publicitāti, kas ir šīs pārbaudes objekts, tādā nozīmē, ka no nodevas gūto ieņēmumu samazināšanās radītu finanšu resursu samazinājumu popularizēšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(112)

Turklāt Dekrēta ar likuma spēku Nr. 119/97 1. panta 1. punkts, kas definē nodevas piemērošanas kārtību, paredz, ka “vīni un vīnkopības produkti (...) tiek aplikti ar popularizēšanas nodevu, lai kompensētu pakalpojumus, ko sniedz Vīnkopības un vīna institūts attiecībā uz vispārēju popularizēšanu un vispārīgu nozares koordinēšanu”. Otrkārt, ir jāpārbauda, vai ieņēmumi no nodevas tieši ietekmē atbalsta lielumu. Šajā jautājumā ir jāatgādina, ka popularizēšanas nodeva ir vienīgais atbalsta pasākumu finansēšanas avots attiecībā uz popularizēšanu un publicitāti, kas ir šīs pārbaudes objekts, tādā nozīmē, ka no nodevas gūto ieņēmumu samazināšanās radītu finanšu resursu samazinājumu popularizēšanas pasākumiem.

| (113) | Tādēļ Komisija uzskata, ka šajā gadījumā nodevas ieņēmumi ir obligāti piesaistīti atbalsta finansēšanai un šie nodevas ieņēmumi tieši ietekmē atbalsta lielumu. Visbeidzot saskaņā ar Tiesas praksi ir jāsecina, ka ir obligāta saikne starp nodevu un atbalstu, ņemot vērā spēkā esošos valsts tiesību aktus, un ka vīna popularizēšanas nodeva ir pārbaudāmo atbalsta pasākumu neatņemama daļa. Līdz ar to Komisijai ir jāpārbauda arī pasākumu finansēšana no nodevas ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(113)

Tādēļ Komisija uzskata, ka šajā gadījumā nodevas ieņēmumi ir obligāti piesaistīti atbalsta finansēšanai un šie nodevas ieņēmumi tieši ietekmē atbalsta lielumu. Visbeidzot saskaņā ar Tiesas praksi ir jāsecina, ka ir obligāta saikne starp nodevu un atbalstu, ņemot vērā spēkā esošos valsts tiesību aktus, un ka vīna popularizēšanas nodeva ir pārbaudāmo atbalsta pasākumu neatņemama daļa. Līdz ar to Komisijai ir jāpārbauda arī pasākumu finansēšana no nodevas ieņēmumiem.

4.2.   Eksportēto produktu aplikšana ar nodevu

| (114) | Kā teikts iepriekš 9. apsvērumā, ar nodevu apliek gan Portugāles produktus, kas paredzēti patēriņam Portugālē, gan tos, kas paredzēti eksportam. |
| --- | --- |

(114)

Kā teikts iepriekš 9. apsvērumā, ar nodevu apliek gan Portugāles produktus, kas paredzēti patēriņam Portugālē, gan tos, kas paredzēti eksportam.

| (115) | Tomēr lēmumā par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu (143. punkts) Komisija apstiprināja, ka tai nav aizdomu par diskrimināciju starp iekšzemes produktiem, kas paredzēti valsts iekšējam tirgum, un tiem, kas paredzēti eksportam, gatavojot popularizēšanas un publicitātes kampaņas ārpus Portugāles teritorijas. |
| --- | --- |

(115)

Tomēr lēmumā par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu (143. punkts) Komisija apstiprināja, ka tai nav aizdomu par diskrimināciju starp iekšzemes produktiem, kas paredzēti valsts iekšējam tirgum, un tiem, kas paredzēti eksportam, gatavojot popularizēšanas un publicitātes kampaņas ārpus Portugāles teritorijas.

| (116) | Attiecībā uz jautājumu par to, kādā mērā eksportam paredzētie produkti gūst vienlīdz lielu labumu no vispārējās popularizēšanas pasākumiem Portugālē, ņemot vērā Portugāles iestāžu sniegto informāciju visā šīs lietas izmeklēšanas gaitā un tā kā pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas trešās personas nav iesniegušas pretēja satura apsvērumus, Komisija var secināt, ka šī pēdējā produktu kategorija lielā mērā gūst labumu no visām nodevas sniegtajām priekšrocībām, un, no otras puses, šie produkti lielā mērā gūst labumu no popularizēšanas pasākumiem citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijās. |
| --- | --- |

(116)

Attiecībā uz jautājumu par to, kādā mērā eksportam paredzētie produkti gūst vienlīdz lielu labumu no vispārējās popularizēšanas pasākumiem Portugālē, ņemot vērā Portugāles iestāžu sniegto informāciju visā šīs lietas izmeklēšanas gaitā un tā kā pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas trešās personas nav iesniegušas pretēja satura apsvērumus, Komisija var secināt, ka šī pēdējā produktu kategorija lielā mērā gūst labumu no visām nodevas sniegtajām priekšrocībām, un, no otras puses, šie produkti lielā mērā gūst labumu no popularizēšanas pasākumiem citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijās.

4.3.   Importēto produktu aplikšana ar nodevu

| (117) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru (27) Komisija parasti atzīst, ka atbalsta finansēšana no obligātu maksājumu iekasēšanas var šo atbalstu ietekmēt, jo tā minētajam atbalstam nodrošina pienācīgu aizsardzību. Attiecīgā nodeva būtībā ir obligāts maksājums. Ņemot vērā to pašu Tiesas judikatūru, Komisija uzskata, ka atbalstu iekšzemes ražotājiem nedrīkst finansēt no parafiskālās nodevas, kas apgrūtina arī tā paša produkta ražotāju produkcijas importu no citām dalībvalstīm, izņemot tādā mērā, kādā tiek nodrošināts, ka šie ražotāji var izmantot visas minētās priekšrocības tāpat kā iekšzemes ražotāji. |
| --- | --- |

(117)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru (27) Komisija parasti atzīst, ka atbalsta finansēšana no obligātu maksājumu iekasēšanas var šo atbalstu ietekmēt, jo tā minētajam atbalstam nodrošina pienācīgu aizsardzību. Attiecīgā nodeva būtībā ir obligāts maksājums. Ņemot vērā to pašu Tiesas judikatūru, Komisija uzskata, ka atbalstu iekšzemes ražotājiem nedrīkst finansēt no parafiskālās nodevas, kas apgrūtina arī tā paša produkta ražotāju produkcijas importu no citām dalībvalstīm, izņemot tādā mērā, kādā tiek nodrošināts, ka šie ražotāji var izmantot visas minētās priekšrocības tāpat kā iekšzemes ražotāji.

| (118) | Tādējādi, uzsākot oficiālo pārbaudes procedūru, Komisija norādīja, ka tādā mērā, kādā par citu dalībvalstu izcelsmes produktiem arī ir jāmaksā nodeva, Portugāles iestādēm vēl ir jāpierāda, ka nav nekādas diskriminācijas starp iekšzemes produktiem un importētajiem produktiem un ka tādējādi produkti ar izcelsmi citās dalībvalstīs, par kuriem arī ir jāmaksā nodeva, gūst labumu tādā pašā veidā un mērā kā iekšzemes produkti no visām priekšrocībām, kas saistītas ar šo nodevu. (28) |
| --- | --- |

(118)

Tādējādi, uzsākot oficiālo pārbaudes procedūru, Komisija norādīja, ka tādā mērā, kādā par citu dalībvalstu izcelsmes produktiem arī ir jāmaksā nodeva, Portugāles iestādēm vēl ir jāpierāda, ka nav nekādas diskriminācijas starp iekšzemes produktiem un importētajiem produktiem un ka tādējādi produkti ar izcelsmi citās dalībvalstīs, par kuriem arī ir jāmaksā nodeva, gūst labumu tādā pašā veidā un mērā kā iekšzemes produkti no visām priekšrocībām, kas saistītas ar šo nodevu. (28)

| (119) | Jau ir noskaidrots, ka vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas un publicitātes kampaņas, ko gatavo “Viniportugal”, tiek finansētas no vīna popularizēšanas nodevas ieņēmumu daļas. |
| --- | --- |

(119)

Jau ir noskaidrots, ka vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas un publicitātes kampaņas, ko gatavo “Viniportugal”, tiek finansētas no vīna popularizēšanas nodevas ieņēmumu daļas.

| (120) | Portugāles iestādes savos iesniegtajos apsvērumos un papildu informācijā apliecina, ka no nodevas, ar ko apliek importētos produktus, iegūto ieņēmumu ieguldījums aprobežojas tikai ar daļēju to vispārējās popularizēšanas pasākumu izmaksu finansēšanu, ko “Viniportugal” rīko Portugālē. Iestādes apstiprina, ka popularizēšanas un publicitātes kampaņas, kas rīkotas citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos, lai popularizētu Portugāles vīnu un vīnkopības produktus, tiek finansētas tikai no nodevas ieņēmumiem, kas iegūti no iekšzemes produktiem. |
| --- | --- |

(120)

Portugāles iestādes savos iesniegtajos apsvērumos un papildu informācijā apliecina, ka no nodevas, ar ko apliek importētos produktus, iegūto ieņēmumu ieguldījums aprobežojas tikai ar daļēju to vispārējās popularizēšanas pasākumu izmaksu finansēšanu, ko “Viniportugal” rīko Portugālē. Iestādes apstiprina, ka popularizēšanas un publicitātes kampaņas, kas rīkotas citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos, lai popularizētu Portugāles vīnu un vīnkopības produktus, tiek finansētas tikai no nodevas ieņēmumiem, kas iegūti no iekšzemes produktiem.

| (121) | Portugāles iestāžu sniegtā informācija apliecina, ka vispārējās popularizēšanas kampaņas Portugālē gūst proporcionālu labumu, salīdzinot ar importētajiem produktiem. Patiesi, kā minēts iepriekš 16. un 17. apsvērumā, publicitātes kampaņu galvenais mērķis valsts līmenī ir piesaistīt gados jaunus pieaugušus abu dzimumu patērētājus, lai viņi patērētu vīnu kā veselīgu alternatīvu alum vai citiem alkoholiskajiem dzērieniem. Portugāles iestādes ir iesniegušas arī kampaņu publikāciju un izplatīšanas projektu paraugus, kas finansēti no šīs nodevas. Tādā mērā, kādā popularizēšanas kampaņas paredz vispārīgi veicināt vīna patēriņu, importētie produkti gūst vienlīdz lielu labumu no šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(121)

Portugāles iestāžu sniegtā informācija apliecina, ka vispārējās popularizēšanas kampaņas Portugālē gūst proporcionālu labumu, salīdzinot ar importētajiem produktiem. Patiesi, kā minēts iepriekš 16. un 17. apsvērumā, publicitātes kampaņu galvenais mērķis valsts līmenī ir piesaistīt gados jaunus pieaugušus abu dzimumu patērētājus, lai viņi patērētu vīnu kā veselīgu alternatīvu alum vai citiem alkoholiskajiem dzērieniem. Portugāles iestādes ir iesniegušas arī kampaņu publikāciju un izplatīšanas projektu paraugus, kas finansēti no šīs nodevas. Tādā mērā, kādā popularizēšanas kampaņas paredz vispārīgi veicināt vīna patēriņu, importētie produkti gūst vienlīdz lielu labumu no šiem pasākumiem.

| (122) | Tomēr iesniegtā informācija nav pietiekama, lai pierādītu, ka nodevas ieņēmumi no importētajiem produktiem nav veicinājuši popularizēšanas un publicitātes kampaņu finansēšanu citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos, un ka tā, gluži pretēji, ir guvusi labumu tikai no Portugāles vīna. Konkrēti, saskaņā ar skaitliskajiem datiem, ko sniegušas Portugāles iestādes, laikā no 1998. līdz 2005. gadam vidējie ieņēmumi no šīs nodevas iekasēšanas par importētajiem produktiem bija 1 293 169 euro, kamēr “Viniportugal” tajā pašā laikposmā katru gadu izdeva vidēji 525 698 euro par vispārējās popularizēšanas pasākumiem Portugālē (skatīt iepriekš 36. un 38. apsvērumu). |
| --- | --- |

(122)

Tomēr iesniegtā informācija nav pietiekama, lai pierādītu, ka nodevas ieņēmumi no importētajiem produktiem nav veicinājuši popularizēšanas un publicitātes kampaņu finansēšanu citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos, un ka tā, gluži pretēji, ir guvusi labumu tikai no Portugāles vīna. Konkrēti, saskaņā ar skaitliskajiem datiem, ko sniegušas Portugāles iestādes, laikā no 1998. līdz 2005. gadam vidējie ieņēmumi no šīs nodevas iekasēšanas par importētajiem produktiem bija 1 293 169 euro, kamēr “Viniportugal” tajā pašā laikposmā katru gadu izdeva vidēji 525 698 euro par vispārējās popularizēšanas pasākumiem Portugālē (skatīt iepriekš 36. un 38. apsvērumu).

| (123) | Turklāt, tā kā valsts tiesību akti paredz pienākumu novirzīt no nodevas ieņēmumiem noteiktu procentuālo daļu, kas nekad nepārsniedz 25 %, vīna un vīnkopības produktu vispārējās popularizēšanas pasākumiem, nav nekādas atsevišķas grāmatvedības uzskaites par šīm divām nodevas ieņēmumu daļām. Portugāles iestādes ir varējušas iesniegt tikai aplēses par to nodevas ieņēmumu daļu, kas iekasēta par importētajiem produktiem un paredzēta vispārējai popularizēšanai. |
| --- | --- |

(123)

Turklāt, tā kā valsts tiesību akti paredz pienākumu novirzīt no nodevas ieņēmumiem noteiktu procentuālo daļu, kas nekad nepārsniedz 25 %, vīna un vīnkopības produktu vispārējās popularizēšanas pasākumiem, nav nekādas atsevišķas grāmatvedības uzskaites par šīm divām nodevas ieņēmumu daļām. Portugāles iestādes ir varējušas iesniegt tikai aplēses par to nodevas ieņēmumu daļu, kas iekasēta par importētajiem produktiem un paredzēta vispārējai popularizēšanai.

| (124) | Tātad, ņemot vērā iepriekš 116. apsvērumā minēto Tiesas judikatūru un pamatojoties uz faktu, ka pasākumi, kas finansēti no nodevas, ir valsts atbalsts LESD 107. panta nozīmē, kā arī uz faktu, ka nodeva varētu būt diskriminējoša, nonākot pretrunā LESD 110. panta noteikumiem tādā mērā, kādā citās dalībvalstīs ražotie produkti arī ir jāapliek ar nodevu, vienlaikus tomēr negūstot visas tās priekšrocības, kas saistītas ar šo nodevu, Komisija uzskata, ka ienākumi no šīs nodevas, kas iegūti, apliekot ar nodevu no citām dalībvalstīm importētos produktus, lai finansētu popularizēšanas pasākumus, ko “Viniportugal” rīko citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos, ir finansējums, kas nav saderīgs ar atbalstu, ņemot vērā preču brīvas kustības noteikumus, un, līdz ar to, ka tādējādi finansētais valsts atbalsts nav identiski saskanīgs ar Līgumu. |
| --- | --- |

(124)

Tātad, ņemot vērā iepriekš 116. apsvērumā minēto Tiesas judikatūru un pamatojoties uz faktu, ka pasākumi, kas finansēti no nodevas, ir valsts atbalsts LESD 107. panta nozīmē, kā arī uz faktu, ka nodeva varētu būt diskriminējoša, nonākot pretrunā LESD 110. panta noteikumiem tādā mērā, kādā citās dalībvalstīs ražotie produkti arī ir jāapliek ar nodevu, vienlaikus tomēr negūstot visas tās priekšrocības, kas saistītas ar šo nodevu, Komisija uzskata, ka ienākumi no šīs nodevas, kas iegūti, apliekot ar nodevu no citām dalībvalstīm importētos produktus, lai finansētu popularizēšanas pasākumus, ko “Viniportugal” rīko citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos, ir finansējums, kas nav saderīgs ar atbalstu, ņemot vērā preču brīvas kustības noteikumus, un, līdz ar to, ka tādējādi finansētais valsts atbalsts nav identiski saskanīgs ar Līgumu.

| (125) | Pamatojoties uz Portugāles iestāžu iesniegto informāciju un apliecinājumiem (skatīt šā lēmuma 104. apsvērumu), Komisija var pamatoti secināt, ka citu dalībvalstu ražotāji un tirgotāji no Portugālē organizētajiem vispārējās popularizēšanas atbalsta pasākumiem ir guvuši labumu tādā pašā mērā, kā Portugāles ražotāji. |
| --- | --- |

(125)

Pamatojoties uz Portugāles iestāžu iesniegto informāciju un apliecinājumiem (skatīt šā lēmuma 104. apsvērumu), Komisija var pamatoti secināt, ka citu dalībvalstu ražotāji un tirgotāji no Portugālē organizētajiem vispārējās popularizēšanas atbalsta pasākumiem ir guvuši labumu tādā pašā mērā, kā Portugāles ražotāji.

| (126) | Tomēr Portugāles iestādes neapstrīd, ka citu dalībvalstu ražotāji un tirgotāji nevar gūt labumu no popularizēšanas un publicitātes atbalsta pasākumiem ārvalstīs, kas tiek rīkoti vienīgi Portugāles vīnu popularizēšanai. |
| --- | --- |

(126)

Tomēr Portugāles iestādes neapstrīd, ka citu dalībvalstu ražotāji un tirgotāji nevar gūt labumu no popularizēšanas un publicitātes atbalsta pasākumiem ārvalstīs, kas tiek rīkoti vienīgi Portugāles vīnu popularizēšanai.

| (127) | Tādēļ saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru, ja tās nodevas ieņēmumi, ar kuru apliek iekšzemes un importētos produktus, pamatojoties uz vienādiem kritērijiem, tiek novirzīti, lai uzturētu darbības, kas dod labumu tikai ar nodevu apliktajiem iekšzemes produktiem, var gadīties tā, ka ieguldījums, ko iekasē pēc vieniem un tiem pašiem kritērijiem, tomēr ir diskriminējošs nodoklis tādā mērā, kādā šīs nodeva maksājumus, ar kuru apliek iekšzemes produktus, neitralizē priekšrocības, ko tas finansē, bet maksājumi, kurus iekasē par importētajiem produktiem, nenodrošina minētās priekšrocības (29). |
| --- | --- |

(127)

Tādēļ saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru, ja tās nodevas ieņēmumi, ar kuru apliek iekšzemes un importētos produktus, pamatojoties uz vienādiem kritērijiem, tiek novirzīti, lai uzturētu darbības, kas dod labumu tikai ar nodevu apliktajiem iekšzemes produktiem, var gadīties tā, ka ieguldījums, ko iekasē pēc vieniem un tiem pašiem kritērijiem, tomēr ir diskriminējošs nodoklis tādā mērā, kādā šīs nodeva maksājumus, ar kuru apliek iekšzemes produktus, neitralizē priekšrocības, ko tas finansē, bet maksājumi, kurus iekasē par importētajiem produktiem, nenodrošina minētās priekšrocības (29).

| (128) | Tādēļ šajā gadījumā nevar izslēgt iespēju, ka ir notikusi diskriminācija pret importētajiem produktiem. No otras puses, Portugāles iestāžu iesniegtā informācija liecina, ka importētie produkti ir piesaistīt nodevai tādā pašā mērā, kā iekšzemes produkti, bet tie negūst labumu no visām priekšrocībām, ko finansē nodeva, tādā pašā mērā, kā iekšzemes produkti. Kā iepriekš norādīts 122. apsvērumā, saskaņā ar skaitliskajiem datiem, ko sniegušas Portugāles iestādes, laikā no 1998. līdz 2005. gadam vidējie ieņēmumi no šīs nodevas iekasēšanas par importētajiem produktiem bija 1 293 169 euro, kamēr “Viniportugal” tajā pašā laikposmā katru gadu izdeva vidēji 525 698 euro par vispārējās popularizēšanas pasākumiem Portugālē. Nav nekādas atsevišķas grāmatvedības uzskaites, kas ļautu pierādīt, ka nodevas ieņēmumi par importētajiem produktiem tiek izlietoti tikai vispārējai popularizēšanai Portugālē. Tādēļ parafiskālā nodeva un ieņēmumi no tās pārkāpj LESD 110. pantu. |
| --- | --- |

(128)

Tādēļ šajā gadījumā nevar izslēgt iespēju, ka ir notikusi diskriminācija pret importētajiem produktiem. No otras puses, Portugāles iestāžu iesniegtā informācija liecina, ka importētie produkti ir piesaistīt nodevai tādā pašā mērā, kā iekšzemes produkti, bet tie negūst labumu no visām priekšrocībām, ko finansē nodeva, tādā pašā mērā, kā iekšzemes produkti. Kā iepriekš norādīts 122. apsvērumā, saskaņā ar skaitliskajiem datiem, ko sniegušas Portugāles iestādes, laikā no 1998. līdz 2005. gadam vidējie ieņēmumi no šīs nodevas iekasēšanas par importētajiem produktiem bija 1 293 169 euro, kamēr “Viniportugal” tajā pašā laikposmā katru gadu izdeva vidēji 525 698 euro par vispārējās popularizēšanas pasākumiem Portugālē. Nav nekādas atsevišķas grāmatvedības uzskaites, kas ļautu pierādīt, ka nodevas ieņēmumi par importētajiem produktiem tiek izlietoti tikai vispārējai popularizēšanai Portugālē. Tādēļ parafiskālā nodeva un ieņēmumi no tās pārkāpj LESD 110. pantu.

| (129) | Pamatojoties uz informāciju, kas Komisijai iesniegta pēc oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanas, Komisija nevar secināt, ka Portugāles vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas atbalsta pasākumi citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos netiek daļēji finansēti arī no vīna popularizēšanas nodevas ieņēmumiem, ko iegūst par importētajiem produktiem. Tādēļ Komisija no savas puses atkārtoti neizmeklēs, kādu informāciju tai vajadzētu saņemt, bet Komisijai, no vienas puses, ir jāizpēta visi jautājumi, ko tā uzskata par vajadzīgu, un, no otras puses, jābalstās uz to informāciju, kas ir tās rīcībā lēmuma pieņemšanas brīdī (30). Tāpēc Komisija uzskata un līdz ar to secina, ka šo atbalsta pasākumu finansēšana ir uzskatāma par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(129)

Pamatojoties uz informāciju, kas Komisijai iesniegta pēc oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanas, Komisija nevar secināt, ka Portugāles vīna un vīnkopības produktu popularizēšanas atbalsta pasākumi citu dalībvalstu un trešo valstu tirgos netiek daļēji finansēti arī no vīna popularizēšanas nodevas ieņēmumiem, ko iegūst par importētajiem produktiem. Tādēļ Komisija no savas puses atkārtoti neizmeklēs, kādu informāciju tai vajadzētu saņemt, bet Komisijai, no vienas puses, ir jāizpēta visi jautājumi, ko tā uzskata par vajadzīgu, un, no otras puses, jābalstās uz to informāciju, kas ir tās rīcībā lēmuma pieņemšanas brīdī (30). Tāpēc Komisija uzskata un līdz ar to secina, ka šo atbalsta pasākumu finansēšana ir uzskatāma par nesaderīgu ar iekšējo tirgu.

| (130) | Noslēgumā – tādā mērā, kādā valsts atbalsta finansēšana ir uzskatāma par nesaderīgu ar piemērojamajiem Līguma noteikumiem, Komisijai arī šādi finansētais atbalsts ir jāatzīst par nesaderīgu tik ilgu laiku, cik ilgi šāda nepareiza finansēšana ir ilgusi laikā, jo valsts atbalsta finansēšanas pareizība ir neatņemams priekšnoteikums, lai to atzītu par saderīgu (31). |
| --- | --- |

(130)

Noslēgumā – tādā mērā, kādā valsts atbalsta finansēšana ir uzskatāma par nesaderīgu ar piemērojamajiem Līguma noteikumiem, Komisijai arī šādi finansētais atbalsts ir jāatzīst par nesaderīgu tik ilgu laiku, cik ilgi šāda nepareiza finansēšana ir ilgusi laikā, jo valsts atbalsta finansēšanas pareizība ir neatņemams priekšnoteikums, lai to atzītu par saderīgu (31).

V.   SECINĀJUMI

| (131) | Komisija izsaka nožēlu, ka Portugāle ir īstenojusi minētos atbalsta pasākumus, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(131)

Komisija izsaka nožēlu, ka Portugāle ir īstenojusi minētos atbalsta pasākumus, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

| (132) | Komisija ir izdarījusi turpmāk izklāstītos secinājumus.






  — | Portugāle ir nelikumīgi īstenojusi vīna vispārējās popularizēšanas kampaņu finansēšanu, kas veikta, ieviešot nodevu par iekšzemes un no citām dalībvalstīm importētiem produktiem un pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- | --- |

(132)

Komisija ir izdarījusi turpmāk izklāstītos secinājumus.

—

Portugāle ir nelikumīgi īstenojusi vīna vispārējās popularizēšanas kampaņu finansēšanu, kas veikta, ieviešot nodevu par iekšzemes un no citām dalībvalstīm importētiem produktiem un pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

| — | Vienīgais mācību pasākums, kas finansēts no parafiskālās nodevas ieņēmumiem, nav uzskatāms par atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

—

Vienīgais mācību pasākums, kas finansēts no parafiskālās nodevas ieņēmumiem, nav uzskatāms par atbalsta pasākumu.

| — | Atbalsta pasākumus vīna un vīnkopības produktu vispārējai popularizēšanai un publicitātei, ko “Viniportugal” īsteno Portugāles teritorijā, var atzīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

—

Atbalsta pasākumus vīna un vīnkopības produktu vispārējai popularizēšanai un publicitātei, ko “Viniportugal” īsteno Portugāles teritorijā, var atzīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

| — | Atbalsta pasākumi Portugāles izcelsmes vīna un vīnkopības produktu popularizēšanai un publicitātei citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā, ko finansē no nodevas par vīna un vīnkopības produktu ražošanu un kas ietekmē arī citu dalībvalstu produktus, atbilst Kopienas noteikumiem, ko piemēro šādu pasākumu labuma guvēju līmenī. Līdz ar to Komisija var arī atzīt, ka atbalsta finansēšanas līmenī ir pārkāpts LESD 110. pants. Tādēļ Komisija nevar atzīt attiecīgo atbalsta shēmu par saderīgu, jo tā paredz diskrimināciju starp importētajiem un iekšzemes produktiem. |
| --- | --- |

—

Atbalsta pasākumi Portugāles izcelsmes vīna un vīnkopības produktu popularizēšanai un publicitātei citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā, ko finansē no nodevas par vīna un vīnkopības produktu ražošanu un kas ietekmē arī citu dalībvalstu produktus, atbilst Kopienas noteikumiem, ko piemēro šādu pasākumu labuma guvēju līmenī. Līdz ar to Komisija var arī atzīt, ka atbalsta finansēšanas līmenī ir pārkāpts LESD 110. pants. Tādēļ Komisija nevar atzīt attiecīgo atbalsta shēmu par saderīgu, jo tā paredz diskrimināciju starp importētajiem un iekšzemes produktiem.

| (133) | Šis lēmums aprobežojas ar pārbaudi par parafiskālās nodevas piemērošanu no tās stāšanās spēkā 2006. gada 31. decembrī, t. i., datuma, kad stājās spēkā jaunās Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecībā un mežsaimniecībā 2007.–2013. gadam, un tas neierobežo Komisijas nostāju attiecībā uz popularizēšanas nodevas piemērošanu, sākot no šā datuma. |
| --- | --- |

(133)

Šis lēmums aprobežojas ar pārbaudi par parafiskālās nodevas piemērošanu no tās stāšanās spēkā 2006. gada 31. decembrī, t. i., datuma, kad stājās spēkā jaunās Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecībā un mežsaimniecībā 2007.–2013. gadam, un tas neierobežo Komisijas nostāju attiecībā uz popularizēšanas nodevas piemērošanu, sākot no šā datuma.

| (134) | Komisija šajā gadījumā uzskata par piemērotu pieņemt lēmumu ar nosacījumiem, izmantojot iespēju, ko paredz Regulas (EK) Nr. 659/1999 7. panta 4. punkts, saskaņā ar kuru Komisija var papildināt savu pozitīvo lēmumu ar nosacījumiem, kas tai ļauj atzīt saderību ar kopējo tirgu, un pienākumiem, kas tai ļauj kontrolēt Komisijas lēmuma ievērošanu. |
| --- | --- |

(134)

Komisija šajā gadījumā uzskata par piemērotu pieņemt lēmumu ar nosacījumiem, izmantojot iespēju, ko paredz Regulas (EK) Nr. 659/1999 7. panta 4. punkts, saskaņā ar kuru Komisija var papildināt savu pozitīvo lēmumu ar nosacījumiem, kas tai ļauj atzīt saderību ar kopējo tirgu, un pienākumiem, kas tai ļauj kontrolēt Komisijas lēmuma ievērošanu.

| (135) | Lai labotu 110. panta pārkāpumu un tādā veidā retrospektīvi novērstu diskrimināciju, Portugālei ir jākompensē tā nodevas daļa, kas attiecās uz citu dalībvalstu izcelsmes produktiem, un tas ir jāizdara Komisijas noteiktajā termiņā un ievērojot Komisijas nosacījumus. Minētā pārkāpuma novēršana ļaus atzīt attiecīgos atbalsta pasākumus par saderīgiem ar LESD 107. pantu. |
| --- | --- |

(135)

Lai labotu 110. panta pārkāpumu un tādā veidā retrospektīvi novērstu diskrimināciju, Portugālei ir jākompensē tā nodevas daļa, kas attiecās uz citu dalībvalstu izcelsmes produktiem, un tas ir jāizdara Komisijas noteiktajā termiņā un ievērojot Komisijas nosacījumus. Minētā pārkāpuma novēršana ļaus atzīt attiecīgos atbalsta pasākumus par saderīgiem ar LESD 107. pantu.

| (136) | Komisija definē nosacījumus, kas jāievēro, veicot minēto kompensēšanu. Līdz ar to Portugālei ir jākompensē nodevas maksātājiem tā nodevas daļa, kas iekasēta par citu dalībvalstu izcelsmes produktiem no datuma, kad nodevu sāka piemērot, līdz 2006. gada 31. decembrim, pilnībā ievērojot šādus nosacījumus:






  — | ja par nodevas nomaksu atbildīgie maksātāji var iesniegt pierādījumus, ka ar popularizēšanas nodevu ir aplikti importēti produkti, tie var pieprasīt nodevas daļas atmaksāšanu, kas ir proporcionāla no nodevas gūtajiem ieņēmumiem, kuri tika novirzīti popularizēšanas pakalpojumu finansēšanai, no kuriem labumu guva tikai iekšzemes produkti, termiņā, kas noteikts saskaņā ar valsts tiesību aktiem un jebkurā gadījumā sešu mēnešu laikā, skaitot no šā lēmuma paziņošanas datuma, |
| --- | --- | --- |

(136)

Komisija definē nosacījumus, kas jāievēro, veicot minēto kompensēšanu. Līdz ar to Portugālei ir jākompensē nodevas maksātājiem tā nodevas daļa, kas iekasēta par citu dalībvalstu izcelsmes produktiem no datuma, kad nodevu sāka piemērot, līdz 2006. gada 31. decembrim, pilnībā ievērojot šādus nosacījumus:

—

ja par nodevas nomaksu atbildīgie maksātāji var iesniegt pierādījumus, ka ar popularizēšanas nodevu ir aplikti importēti produkti, tie var pieprasīt nodevas daļas atmaksāšanu, kas ir proporcionāla no nodevas gūtajiem ieņēmumiem, kuri tika novirzīti popularizēšanas pakalpojumu finansēšanai, no kuriem labumu guva tikai iekšzemes produkti, termiņā, kas noteikts saskaņā ar valsts tiesību aktiem un jebkurā gadījumā sešu mēnešu laikā, skaitot no šā lēmuma paziņošanas datuma,

| — | Portugāle ir apstiprinājusi iespējami diskriminējošu pasākumu, kas apgrūtina importētos produktus. Tādēļ Portugāle noteiktajā termiņā pārbauda finansiālo saskanību starp summām, kas kopumā iekasētas par iekšzemes produktiem kā minētā nodeva, un priekšrocībām, ko šie produkti ekskluzīvā veidā ieguvuši, |
| --- | --- |

—

Portugāle ir apstiprinājusi iespējami diskriminējošu pasākumu, kas apgrūtina importētos produktus. Tādēļ Portugāle noteiktajā termiņā pārbauda finansiālo saskanību starp summām, kas kopumā iekasētas par iekšzemes produktiem kā minētā nodeva, un priekšrocībām, ko šie produkti ekskluzīvā veidā ieguvuši,

| — | kompensēšanai ir jānotiek termiņā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, skaitot no pieprasījuma iesniegšanas, |
| --- | --- |

—

kompensēšanai ir jānotiek termiņā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, skaitot no pieprasījuma iesniegšanas,

| — | kompensējamās summas ir jāpapildina ar procentu maksājumiem, skaitot no datuma, kad tās tika iekasētas, līdz faktiskās atmaksāšanas datumam. Minētos procentus aprēķina, pamatojoties uz Komisijas noteikto standarta likmi, kas paredzēta metodikā par standarta likmju noteikšanu un precizēšanu (32), |
| --- | --- |

—

kompensējamās summas ir jāpapildina ar procentu maksājumiem, skaitot no datuma, kad tās tika iekasētas, līdz faktiskās atmaksāšanas datumam. Minētos procentus aprēķina, pamatojoties uz Komisijas noteikto standarta likmi, kas paredzēta metodikā par standarta likmju noteikšanu un precizēšanu (32),

| — | Portugāles iestādes atzīst ikvienu pamatotu pierādījumu, ko iesniedz maksātāji un kas pierāda, ka daļa samaksātās nodevas ir iekasēta par citas dalībvalsts izcelsmes produktiem, |
| --- | --- |

—

Portugāles iestādes atzīst ikvienu pamatotu pierādījumu, ko iesniedz maksātāji un kas pierāda, ka daļa samaksātās nodevas ir iekasēta par citas dalībvalsts izcelsmes produktiem,

| — | tiesības uz nodevas kompensāciju neattiecas uz citiem apstākļiem, proti, tādiem, kas neizriet no šīs nodevas, |
| --- | --- |

—

tiesības uz nodevas kompensāciju neattiecas uz citiem apstākļiem, proti, tādiem, kas neizriet no šīs nodevas,

| — | gadījumā, ja nodevas maksātājs vēl nav samaksājis nodevu, Portugāles iestādes oficiāli atsakās no šā maksājuma, tostarp arī no iespējamajiem kavējuma procentu maksājumiem, kas ar to saistāmi, |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja nodevas maksātājs vēl nav samaksājis nodevu, Portugāles iestādes oficiāli atsakās no šā maksājuma, tostarp arī no iespējamajiem kavējuma procentu maksājumiem, kas ar to saistāmi,

| — | Portugāle apņemas pēc Komisijas pieprasījuma iesniegt gala ziņojumu, kas pierāda kompensēšanas pasākuma pienācīgu izpildi, |
| --- | --- |

—

Portugāle apņemas pēc Komisijas pieprasījuma iesniegt gala ziņojumu, kas pierāda kompensēšanas pasākuma pienācīgu izpildi,

| — | ja citā dalībvalstī ir iekasēta nodeva par tiem pašiem produktiem, kas saistāmi ar vīna popularizēšanas nodevu Portugālē, Portugāles iestādes apņemas kompensēt maksātājiem to nodevas daļu, kas attiecas uz šīs citas dalībvalsts izcelsmes produktiem, |
| --- | --- |

—

ja citā dalībvalstī ir iekasēta nodeva par tiem pašiem produktiem, kas saistāmi ar vīna popularizēšanas nodevu Portugālē, Portugāles iestādes apņemas kompensēt maksātājiem to nodevas daļu, kas attiecas uz šīs citas dalībvalsts izcelsmes produktiem,

| — | Portugāle apņemas informēt par šo lēmumu visus potenciālos minētās nodevas maksātājus, |
| --- | --- |

—

Portugāle apņemas informēt par šo lēmumu visus potenciālos minētās nodevas maksātājus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vienīgais mācību pasākums, kas 367,12 euro apmērā finansēts no parafiskālās nodevas ieņēmumiem, nav uzskatāms par atbalsta pasākumu.

2. pants

Valsts atbalsta pasākumi vispārējai vīna un vīnkopības produktu popularizēšanai Portugāles teritorijā, ko Portugāle nelikumīgi īstenojusi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, kad Portugāle ieviesa parafiskālo nodevu, kas paredzēta 1995. gada 14. jūnija Dekrētā ar likuma spēku Nr. 137/95, ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē attiecībā uz laika posmu starp tā stāšanos spēkā un 2006. gada 31. decembri.

3. pants

1.   Valsts atbalsta pasākumi Portugāles izcelsmes vīna un vīnkopības produktu popularizēšanai un publicitātei citu dalībvalstu un trešo valstu teritorijā, ko Portugāle nelikumīgi īstenojusi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, kad Portugāle ieviesa parafiskālo nodevu, kas paredzēta 1995. gada 14. jūnija Dekrētā ar likuma spēku Nr. 137/95, neskarot 2. panta piemērošanu, ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē attiecībā uz laika posmu starp tā stāšanos spēkā un 2006. gada 31. decembri, ar priekšnoteikumu, ka Portugāle ievēro šā panta 2. punkta nosacījumus.

2.   Portugālei ir jākompensē nodevas maksātājiem tā nodevas daļa, kas iekasēta par citu dalībvalstu izcelsmes produktiem no datuma, kad nodevu sāka piemērot, līdz 2006. gada 31. decembrim, pilnībā ievērojot šādus nosacījumus:

| — | ja par nodevas maksātāji var iesniegt pierādījumus, ka ar popularizēšanas nodevu ir aplikti importēti produkti, tie var pieprasīt nodevas tās daļas atmaksāšanu, kas ir proporcionāla nodevas ieņēmumiem, kuri tika novirzīti popularizēšanas pakalpojumu finansēšanai, no kuriem labumu guva tikai iekšzemes produkti, termiņā, kas noteikts saskaņā ar valsts tiesību aktiem un jebkurā gadījumā sešu mēnešu laikā, skaitot no šā lēmuma paziņošanas datuma, |
| --- | --- |

—

ja par nodevas maksātāji var iesniegt pierādījumus, ka ar popularizēšanas nodevu ir aplikti importēti produkti, tie var pieprasīt nodevas tās daļas atmaksāšanu, kas ir proporcionāla nodevas ieņēmumiem, kuri tika novirzīti popularizēšanas pakalpojumu finansēšanai, no kuriem labumu guva tikai iekšzemes produkti, termiņā, kas noteikts saskaņā ar valsts tiesību aktiem un jebkurā gadījumā sešu mēnešu laikā, skaitot no šā lēmuma paziņošanas datuma,

| — | Portugāle ir apstiprinājusi iespējami diskriminējošu pasākumu, kas apgrūtina importētos produktus. Tādēļ Portugāle noteiktajā termiņā pārbauda finansiālo saskanību starp summām, kas kopumā iekasētas par iekšzemes produktiem kā minētā nodeva, un priekšrocībām, ko šie produkti ekskluzīvā veidā ieguvuši, |
| --- | --- |

—

Portugāle ir apstiprinājusi iespējami diskriminējošu pasākumu, kas apgrūtina importētos produktus. Tādēļ Portugāle noteiktajā termiņā pārbauda finansiālo saskanību starp summām, kas kopumā iekasētas par iekšzemes produktiem kā minētā nodeva, un priekšrocībām, ko šie produkti ekskluzīvā veidā ieguvuši,

| — | kompensēšanai ir jānotiek termiņā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, skaitot no pieprasījuma iesniegšanas, |
| --- | --- |

—

kompensēšanai ir jānotiek termiņā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, skaitot no pieprasījuma iesniegšanas,

| — | kompensējamās summas ir jāpapildina ar procentu maksājumiem, skaitot no datuma, kad tās tika iekasētas, līdz faktiskās atmaksāšanas datumam. Minētos procentus aprēķina, pamatojoties uz Komisijas noteikto standarta likmi, kas paredzēta metodikā par standarta likmju noteikšanu un precizēšanu (33), |
| --- | --- |

—

kompensējamās summas ir jāpapildina ar procentu maksājumiem, skaitot no datuma, kad tās tika iekasētas, līdz faktiskās atmaksāšanas datumam. Minētos procentus aprēķina, pamatojoties uz Komisijas noteikto standarta likmi, kas paredzēta metodikā par standarta likmju noteikšanu un precizēšanu (33),

| — | Portugāles iestādes atzīst ikvienu pamatotu pierādījumu, ko iesniedz maksātāji un kas pierāda, ka daļa samaksātās nodevas ir iekasēta par citas dalībvalsts izcelsmes produktiem, |
| --- | --- |

—

Portugāles iestādes atzīst ikvienu pamatotu pierādījumu, ko iesniedz maksātāji un kas pierāda, ka daļa samaksātās nodevas ir iekasēta par citas dalībvalsts izcelsmes produktiem,

| — | tiesības uz nodevas kompensāciju neattiecas uz citiem apstākļiem, proti, tādiem, kas neizriet no šīs nodevas, |
| --- | --- |

—

tiesības uz nodevas kompensāciju neattiecas uz citiem apstākļiem, proti, tādiem, kas neizriet no šīs nodevas,

| — | gadījumā, ja nodevas maksātājs vēl nav samaksājis nodevu, Portugāles iestādes oficiāli atsakās no šā maksājuma, tostarp arī no iespējamajiem kavējuma procentu maksājumiem, kas ar to saistāmi, |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja nodevas maksātājs vēl nav samaksājis nodevu, Portugāles iestādes oficiāli atsakās no šā maksājuma, tostarp arī no iespējamajiem kavējuma procentu maksājumiem, kas ar to saistāmi,

| — | Portugāle apņemas pēc Komisijas pieprasījuma iesniegt gala ziņojumu, kas pierāda kompensēšanas pasākuma pienācīgu izpildi, |
| --- | --- |

—

Portugāle apņemas pēc Komisijas pieprasījuma iesniegt gala ziņojumu, kas pierāda kompensēšanas pasākuma pienācīgu izpildi,

| — | ja citā dalībvalstī ir iekasēta nodeva par tiem pašiem produktiem, kas saistāmi ar vīna popularizēšanas nodevu Portugālē, Portugāles iestādes apņemas kompensēt maksātājiem to nodevas daļu, kas attiecas uz šīs citas dalībvalsts izcelsmes produktiem, |
| --- | --- |

—

ja citā dalībvalstī ir iekasēta nodeva par tiem pašiem produktiem, kas saistāmi ar vīna popularizēšanas nodevu Portugālē, Portugāles iestādes apņemas kompensēt maksātājiem to nodevas daļu, kas attiecas uz šīs citas dalībvalsts izcelsmes produktiem,

| — | Portugāle apņemas informēt par šo lēmumu visus potenciālos minētās nodevas maksātājus. |
| --- | --- |

—

Portugāle apņemas informēt par šo lēmumu visus potenciālos minētās nodevas maksātājus.

4. pants

Portugāle informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei divu mēnešu laikā, skaitot no tā paziņošanas datuma.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2010. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  Kopš 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir kļuvis attiecīgi par LESD 107. un 108. pantu. Būtībā abi noteikumu kopumi ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā ir jāizprot kā atsauces uz attiecīgi EK līguma 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV C 92, 16.4.2005., 12. lpp.

2

(3)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

3

(4)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  1997. gada 26. aprīļa dekrēts ar likuma spēku Nr. 99/97 (DR no 97 I-A.26/4/1997).

5

DR no

(6)  Skatīt “Valsts iestāžu sarakstu, kas atbildīgas par Kopienas noteikumu ievērošanas kontroli vīnkopības nozarē” (OV C 46, 19.2.1999., 169. lpp.).

6

(7)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.

7

(8)  Šī procentuālā likme 1997. gadā bija 25 %; 1998. gada pirmajā ceturksnī 25 % un otrajā ceturksnī 30 %, kā arī 1999. gada pirmajā ceturksnī 35 % un otrajā ceturksnī 40 %, bet 2000. gadā 45 %, 2001. gadā 45 %, 2002. gadā 25 %, 2003. gadā 27,5 %, 2004. gadā 30 % un 2005. gadā 30 %.

8

(9)  Šī nodeva ir ieviesta ar 1995. gada 14. jūnija dekrētu ar likuma spēku Nr. 137/95 (DR no 136 I-A de 14/6/95), kas grozīts ar 1997. gada 15. maija dekrētu ar likuma spēku Nr. 119/97 (DR no 112 I-A, 15/5/97).

9

(DR no

(DR no

(10)  Attiecībā uz 2002. gadu – 2001. gada 15. decembraPortaria Nr. 1428/2001 noteica šādu summu – produktiem, kas iepildīti traukos ar 60 litru vai mazāku ietilpību, no 0,0034 euro par vienību, ja ietilpība ir 0,25 litri vai mazāka, līdz 0,0135 euro par litru, ja ietilpība ir divi litri vai lielāka; no otras puses, produktiem, kas laisti tirgū pārdošanai mazumtirgotājiem, patērētājiem vai eksportam vai nodoti tiešajā tirdzniecībā, ko īsteno ražotājs, un iepildīti citādi, no 0,0034 euro par vienību, ja ietilpība ir 0,25 litri vai mazāka, un 0,0135 euro par litru, ja ietilpība pārsniedz vienu litru.

10

Portaria

(11)  OV C 252, 12.9.2001., 5. lpp.

11

(12)  Tā kā atbalsta shēma, ko izveidoja dekrēts ar likuma spēku Nr. 119/97, stājās spēkā tikai 1997. gada otrajā ceturksnī, “Viniportugal” sāka darbu pie popularizēšanas un publicitātes pasākumu īstenošanas tikai 1998. gadā. Līdz ar to šā lēmuma nozīmē ir jāņem vērā tikai tie ieņēmumi, ko Vīnkopības un vīna institūts guvis, sākot no 1998. gada.

12

Viniportugal

(13)  Piemēram, ja 2002. gadā 25 % nodevas ieņēmumu tika novirzīti popularizēšanai un vidēji nepilni 15 % šo ieņēmumu veidojās, apliekot ar nodevu citu dalībvalstu produktus, šo produktu ieguldījums popularizēšanas un publicitātes pasākumu finansēšanā 2002. gadā bija tikai 3,75 % kopējo šīs nodevas ieņēmumu.

13

(14)  Tā kā atbalsta shēma, kas izveidota ar dekrētu ar likuma spēku Nr. 119/97, stājās spēkā tikai 1997. gada otrajā ceturksnī, “Viniportugal” patiešām uzsāka popularizēšanas un publicitātes pasākumu izstrādi tikai 1998. gadā.

14

Viniportugal

(15)  Atcelta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2008 (2008. gada 29. aprīlis) par vīna tirgus kopējo organizāciju (OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.).

15

(16)  Skatīt 2001. gada 13. marta sprieduma lietā C-379/98 PreussenElektra AG 58. punktu un 2003. gada 20. novembra sprieduma lietā C-126/01 GEMO, Rec. I-13769, 23. punktu.

16

PreussenElektra AG

GEMO, Rec

(17)  Tiesas (pirmās palātas) 2004. gada 15. jūlija spriedums lietā C-345/02 Pearle BV. Hans Prijs Optiek Franchise BV un Rinck Opticiëns pret Hoofbedrijfschap Ambachtes, Rec. I-07139. lpp.

17

Pearle BV. Hans Prijs Optiek Franchise BV

Rinck Opticiëns

Hoofbedrijfschap Ambachtes, Rec

(18)  Skatīt 1998. gada 1. decembra spriedumu lietā C-200/97 Ecotrade, Rec., I-7907. lpp., 34. punkts, un 1999. gada 17. jūnija spriedumu Beļģija/Komisija lietā, C-75/97, Rec., I-3671. lpp., 23. punkts.

18

Ecotrade, Rec

Beļģija/Komisija

Rec

(19)  Tiesas 1980. gada 17. septembra spriedums lietā 730/79, Philip Morris, Rec., 2671. lpp., 11. punkts.

19

Philip Morris, Rec

(20)  Avots: Eurostat. Nav datu par 2000. gadu.

20

Eurostat

(21)  OV C 302, 12.11.1987.

21

(22)  Skatīt izmeklēšanas procedūras uzsākšanas lēmuma 108. un 114. punktu.

22

(23)  2005. gada 13. janvāra spriedums Streekgewest lietā, C 174/02, Krājuma I 85. lpp., 25. punkts.

23

Streekgewest

(24)  Minētais 2005. gada 13. janvāra spriedums Streekgewest lietā, 26. punkts, un 2005. gada 27. oktobra spriedums Nazairdis SAS lietā, Apvienotās lietas no C-266/04 līdz C-270/04, C-276/04 un no C-321/04 līdz C-325/04, Krājuma I-9481. lpp., 46.–49. punkts.

24

Streekgewest

Nazairdis SAS

(25)  2006. gada 15. jūnija spriedums Air Liquide lietā, apvienotās lietas C-393/04 un C 41/05, Krājuma I-5293. lpp., 46. punkts, un minētais 2005. gada 13. janvāra spriedums Streekgewest lietā, 28. punkts.

25

Air Liquide

Streekgewest

(26)  1970. gada 25. jūnija spriedums Francija/Komisija lietā, 47/69, Krājuma 487. lpp., 17., 20. un 21. punkts.

26

Francija/Komisija

(27)  Tiesas 1970. gada 25. jūnija spriedums Francija/Komisija lietā, 47/69, 1970, 487. lpp.

27

Francija/Komisija

(28)  Skatīt lēmuma par oficiālās pārbaudes uzsākšanu 135. punktu (C(2004) 4522, 2004. gada 1. decembris).

28

(29)  Tiesas 2002. gada 23. aprīļa spriedums Nygard lietā, C-234/99, Krājuma rājuma I-3657. lpp., 22. punkts; 1997. gada 17. septembra spriedums Fricarnes SA lietā, C-28/96, Krājuma I-4939. lpp., 23. punkts; 1980. gada 21. maija spriedums Komisija/Itālija lietā, 73/79, Krājuma 1533. lpp., 15. punkts, un 1992. gada 11. marta spriedums Compagnie commerciale de l’Ouest e.a. lietā, no C-78/90 līdz C-83/90, Krājuma I-1847. lpp., 26. punkts.

29

Nygard

Fricarnes SA

Komisija/Itālija

Compagnie commerciale de l’Ouest e.a.

(30)  Tiesas 2009. gada 9. septembra spriedums Holland Malt/Komisija lietā, T-369/06 (Krājumā vēl nav publicēts, 195. un turpmākie punkti).

30

Holland Malt/Komisija

(31)  Tiesas 2003. gada 21. oktobra spriedums van Calster lietā, C-261/01 un C-262/01, Krājuma I-12249. lpp., 48. punkts, un 1980. gada 21. maija spriedums Komisija/Itālija lietā, 73/79, Krājuma 1533. lpp., 11. punkts.

31

van Calster

Komisija/Itālija

(32)  Komisijas paziņojums par standarta likmju noteikšanas un precizēšanas metodi (OV C 273, 9.9.1997., 3. lpp.).

32

(33)  Skatīt 32. zemsvītras piezīmi.

33

---

| 8.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 5/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 5/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 7. janvāris),

ar ko groza XI pielikumu Padomes Direktīvai 2003/85/EK attiecībā uz tādu laboratoriju sarakstu, kuras ir pilnvarotas rīkoties ar dzīvu mutes un nagu sērgas vīrusu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 9592)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/7/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Direktīvu 2003/85/EK par Kopienas pasākumiem mutes un nagu sērgas kontrolei, ar kuru atceļ Direktīvu 85/511/EEK un Lēmumu 89/531/EEK un Lēmumu 91/665/EEK un groza Direktīvu 92/46/EEK (1), un jo īpaši tās 67. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2003/85/EK ir noteikti minimālie kontroles pasākumi, kuri jāpiemēro mutes un nagu sērgas uzliesmojuma gadījumā, un daži preventīvie pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot kompetento iestāžu un lauku iedzīvotāju informētību par minēto sērgu un sagatavotību tai. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2003/85/EK ir noteikti minimālie kontroles pasākumi, kuri jāpiemēro mutes un nagu sērgas uzliesmojuma gadījumā, un daži preventīvie pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot kompetento iestāžu un lauku iedzīvotāju informētību par minēto sērgu un sagatavotību tai.

| (2) | Minētie preventīvie pasākumi ietver dalībvalstu pienākumu nodrošināt to, lai ar mutes un nagu sērgas vīrusu pētniecības un diagnostikas nolūkos varētu rīkoties vienīgi pilnvarotas valsts laboratorijas, kas minētas Direktīvas 2003/85/EK XI pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Minētie preventīvie pasākumi ietver dalībvalstu pienākumu nodrošināt to, lai ar mutes un nagu sērgas vīrusu pētniecības un diagnostikas nolūkos varētu rīkoties vienīgi pilnvarotas valsts laboratorijas, kas minētas Direktīvas 2003/85/EK XI pielikuma A daļā.

| (3) | Francija ir oficiāli informējusi Komisiju, ka ir mainījies Direktīvas 2003/85/EK XI pielikuma A daļā minētās valsts laboratorijas, kura atrodas Francijā, nosaukums. |
| --- | --- |

(3)

Francija ir oficiāli informējusi Komisiju, ka ir mainījies Direktīvas 2003/85/EK XI pielikuma A daļā minētās valsts laboratorijas, kura atrodas Francijā, nosaukums.

| (4) | Juridiskās noteiktības dēļ minētā pielikuma A daļā iekļautais laboratoriju saraksts ir jāatjaunina. Tādēļ laboratoriju sarakstā Direktīvas 2003/85/EK XI pielikuma A daļā ir jāaizstāj ieraksts attiecībā uz Franciju. |
| --- | --- |

(4)

Juridiskās noteiktības dēļ minētā pielikuma A daļā iekļautais laboratoriju saraksts ir jāatjaunina. Tādēļ laboratoriju sarakstā Direktīvas 2003/85/EK XI pielikuma A daļā ir jāaizstāj ieraksts attiecībā uz Franciju.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīvas 2003/85/EK XI pielikums. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīvas 2003/85/EK XI pielikums.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2003/85/EEK XI pielikuma A daļā ierakstu attiecībā uz Franciju aizstāj ar šādu ierakstu:

| “FR | Francija | Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de santé animale de Maisons-Alfort | Francija” |
| --- | --- | --- | --- |

“FR

Francija

Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de santé animale de Maisons-Alfort

Francija”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 7. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 306, 22.11.2003., 1. lpp.

1

---