# Den Europæiske Unions C 178/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 178 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang31. juli 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 178

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang31. juli 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Revisionsretten |
| 2007/C 178/01 | Særberetning nr. 3/2007 om forvaltningen af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004) med Kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

2007/C 178/01

Særberetning nr. 3/2007 om forvaltningen af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004) med Kommissionens svar

1

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2007/C 178/02 | Berigtigelse til særberetning nr. 2/2007 om institutionernes udgifter til bygninger med institutionernes svar (EUT C 148 af 2.7.2007) | 24 |

Berigtigelser

2007/C 178/02

Berigtigelse til særberetning nr. 2/2007 om institutionernes udgifter til bygninger med institutionernes svar (EUT C 148 af 2.7.2007)

24

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

| 31.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 178/1

---

SÆRBERETNING Nr. 3/2007

om forvaltningen af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004) med Kommissionens svar

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2007/C 178/01)

INDHOLD

| I-VIII | RESUMÉ |
| --- | --- |

I-VIII

| 1-16 | INDLEDNING |
| --- | --- |

1-16

| 1 | Baggrund |
| --- | --- |

1

| 2-9 | Den Europæiske Flygtningefond |
| --- | --- |

2-9

| 10-13 | Sammenfatning af de væsentligste forskelle mellem ERF I og ERF II |
| --- | --- |

10-13

| 14-16 | Revisionens omfang og mål og revisionsmetode |
| --- | --- |

14-16

| 17-25 | VAR FORDELINGEN AF MIDLERNE TIL MEDLEMSSTATERNE HENSIGTSMÆSSIG? |
| --- | --- |

17-25

| 17-19 | Grundlaget for fordelingen af midlerne |
| --- | --- |

17-19

| 20-22 | De statistiske data, der blev anvendt som basis for tildelingen, var ufuldstændige og upålidelige |
| --- | --- |

20-22

| 23 | Fortolkningsforskelle blandt medlemsstaterne forvrider fordelingsgrundlaget |
| --- | --- |

23

| 24-25 | Der blev ikke fuldt ud taget hensyn til ændringer af allerede validerede data ved den senere fordeling af midlerne, eller ændringerne var ikke dokumenteret godt nok |
| --- | --- |

24-25

| 26-39 | VAR KOMMISSIONENS OG MEDLEMSSTATERNES FORVALTNING FORSVARLIG? |
| --- | --- |

26-39

| 26 | Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende ERF blev offentliggjort sent |
| --- | --- |

26

| 27-33 | Tildelingsproceduren var kendetegnet ved lav produktivitet |
| --- | --- |

27-33

| 34-36 | Medlemsstaterne fortolker ERF-reglerne forskelligt |
| --- | --- |

34-36

| 37 | Eksempler på en effektiv forvaltning af ERF |
| --- | --- |

37

| 38-39 | Resultaterne af Kommissionens overvågning og korrigerende foranstaltninger var utilstrækkelige |
| --- | --- |

38-39

| 40-44 | HVILKEN INDVIRKNING HAVDE ERF PÅ MEDLEMSSTATERNES INDSATS PÅ ASYLOMRÅDET? |
| --- | --- |

40-44

| 45-50 | KONKLUSION |
| --- | --- |

45-50

| 51-54 | ANBEFALINGER |
| --- | --- |

51-54

Bilag I—Sammenligning af fællesskabsbestemmelserne om Den Europæiske Flygtningefond for perioden 2000-2004 (ERF I) og for perioden 2005-2010 (ERF II)

Bilag II—Fordelingen af midler pr. medlemsstat (2000-2004)

Bilag III—Fondens procedure for tildeling af foreløbige beløb til medlemsstaterne

Kommissionens svar

RESUMÉ

| I. | Den Europæiske Flygtningefond (ERF eller fonden) blev oprettet i september 2000 for en indledende femårsperiode, der udløb i 2004, og med et finansielt referencegrundlag på 216 millioner euro. Fonden blev oprettet på et tidspunkt, hvor EU øgede sine aktiviteter på asyl- og immigrationsområdet, som var i hastig udvikling. |
| --- | --- |

I.

Den Europæiske Flygtningefond (ERF eller fonden) blev oprettet i september 2000 for en indledende femårsperiode, der udløb i 2004, og med et finansielt referencegrundlag på 216 millioner euro. Fonden blev oprettet på et tidspunkt, hvor EU øgede sine aktiviteter på asyl- og immigrationsområdet, som var i hastig udvikling.

| II. | Sigtet med ERF var at støtte og fremme medlemsstaternes indsats med hensyn til modtagelse af flygtninge og fordrevne og følgerne heraf. Forvaltningen af fonden var delt mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Kommissionen havde det overordnede ansvar for, at fonden blev implementeret i overensstemmelse med reglerne, mens medlemsstaterne stod for gennemførelsen af de enkelte foranstaltninger. De støtteberettigede foranstaltninger var inddelt i tre grupper: modtagelsesforhold, integration og hjemsendelse af flygtninge og fordrevne. |
| --- | --- |

II.

Sigtet med ERF var at støtte og fremme medlemsstaternes indsats med hensyn til modtagelse af flygtninge og fordrevne og følgerne heraf. Forvaltningen af fonden var delt mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Kommissionen havde det overordnede ansvar for, at fonden blev implementeret i overensstemmelse med reglerne, mens medlemsstaterne stod for gennemførelsen af de enkelte foranstaltninger. De støtteberettigede foranstaltninger var inddelt i tre grupper: modtagelsesforhold, integration og hjemsendelse af flygtninge og fordrevne.

| III. | Retten reviderede forvaltningen af den første fase af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004) med fokus på følgende forhold:






  — | Var fordelingen af midlerne til medlemsstaterne hensigtsmæssig? |
| --- | --- | --- |

III.

Retten reviderede forvaltningen af den første fase af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004) med fokus på følgende forhold:

—

Var fordelingen af midlerne til medlemsstaterne hensigtsmæssig?

| — | Var Kommissionens og medlemsstaternes forvaltning forsvarlig? |
| --- | --- |

—

Var Kommissionens og medlemsstaternes forvaltning forsvarlig?

| — | Hvilken virkning havde ERF på medlemsstaternes indsats på asylområdet? |
| --- | --- |

—

Hvilken virkning havde ERF på medlemsstaternes indsats på asylområdet?

| IV. | Midlerne blev primært fordelt på basis af det antal tredjelandsstatsborgere eller statsløse personer, jf. ERF's definition, som medlemsstaterne havde modtaget. De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) var ansvarlig for at indsamle statistiske oplysninger om asylansøgere fra medlemsstaterne. Der var ikke fastlagt en harmoniseret definition af de målgrupper, der var defineret i ERF-bestemmelserne, og medlemsstaterne fortolkede dem forskelligt. Grundlaget for tildelingen af ERF-bevillinger var således ikke ensartet, sammenligneligt og pålideligt. Der blev konstateret alvorlige uoverensstemmelser i de underliggende statistiske data. I nogle tilfælde blev dataene ændret som følge af, at medlemsstaternes lovgivning udviklede sig i retning af større harmonisering. |
| --- | --- |

IV.

Midlerne blev primært fordelt på basis af det antal tredjelandsstatsborgere eller statsløse personer, jf. ERF's definition, som medlemsstaterne havde modtaget. De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) var ansvarlig for at indsamle statistiske oplysninger om asylansøgere fra medlemsstaterne. Der var ikke fastlagt en harmoniseret definition af de målgrupper, der var defineret i ERF-bestemmelserne, og medlemsstaterne fortolkede dem forskelligt. Grundlaget for tildelingen af ERF-bevillinger var således ikke ensartet, sammenligneligt og pålideligt. Der blev konstateret alvorlige uoverensstemmelser i de underliggende statistiske data. I nogle tilfælde blev dataene ændret som følge af, at medlemsstaternes lovgivning udviklede sig i retning af større harmonisering.

| V. | Hele den årlige tildelingsprocedure var tung, og der kunne stilles spørgsmål ved, hvor effektiv den var. |
| --- | --- |

V.

Hele den årlige tildelingsprocedure var tung, og der kunne stilles spørgsmål ved, hvor effektiv den var.

| VI. | Medlemsstaterne var eneansvarlige for at forvalte og administrere projekterne, mens Kommissionen skulle sikre, at medlemsstaterne havde velfungerende forvaltnings- og kontrolsystemer. Selv om der blev konstateret svagheder, og Kommisisonen har iværksat en række korrigerende foranstaltninger, er alle de problemer, der blev konstateret i medlemsstaterne, endnu ikke blevet løst. |
| --- | --- |

VI.

Medlemsstaterne var eneansvarlige for at forvalte og administrere projekterne, mens Kommissionen skulle sikre, at medlemsstaterne havde velfungerende forvaltnings- og kontrolsystemer. Selv om der blev konstateret svagheder, og Kommisisonen har iværksat en række korrigerende foranstaltninger, er alle de problemer, der blev konstateret i medlemsstaterne, endnu ikke blevet løst.

| VII. | Rettens revision viste, at nogle af bestemmelserne om ERF I, navnlig bestemmelserne om støtteberettigelse, kunne fortolkes meget forskelligt. Retten anbefaler, at der — under hensyntagen til dens revisionsresultater og de ændringer, der allerede er foretaget i ERF II — træffes hensigtsmæssige foranstaltninger, så det sikres, at ERF fremover får en klarere og mere præcis målretning. |
| --- | --- |

VII.

Rettens revision viste, at nogle af bestemmelserne om ERF I, navnlig bestemmelserne om støtteberettigelse, kunne fortolkes meget forskelligt. Retten anbefaler, at der — under hensyntagen til dens revisionsresultater og de ændringer, der allerede er foretaget i ERF II — træffes hensigtsmæssige foranstaltninger, så det sikres, at ERF fremover får en klarere og mere præcis målretning.

| VIII. | For så vidt angår ERF's indvirkning på medlemsstaternes udgifter, var der ikke ret mange oplysninger at få hverken i medlemsstaterne eller i Kommissionen. Ud fra de projekter, den besøgte, konstaterede Retten en række positive ændringer i medlemsstaternes indsats, primært med hensyn til afprøvning af nyskabende projekter og integration af resultaterne af sådanne projekter i de nationale strategier. |
| --- | --- |

VIII.

For så vidt angår ERF's indvirkning på medlemsstaternes udgifter, var der ikke ret mange oplysninger at få hverken i medlemsstaterne eller i Kommissionen. Ud fra de projekter, den besøgte, konstaterede Retten en række positive ændringer i medlemsstaternes indsats, primært med hensyn til afprøvning af nyskabende projekter og integration af resultaterne af sådanne projekter i de nationale strategier.

INDLEDNING

Baggrund

| 1. | Det er fastsat i Amsterdam-traktaten, at der gradvist skal indføres et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (1). I overensstemmelse hermed vedtog Det Europæiske Råd i oktober 1999 i Tammerfors (Finland) et omfattende program med politiske retningslinjer og operationelle mål, herunder indførelse af et fælles europæisk asylsystem. |
| --- | --- |

1.

Det er fastsat i Amsterdam-traktaten, at der gradvist skal indføres et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (1). I overensstemmelse hermed vedtog Det Europæiske Råd i oktober 1999 i Tammerfors (Finland) et omfattende program med politiske retningslinjer og operationelle mål, herunder indførelse af et fælles europæisk asylsystem.

Den Europæiske Flygtningefond

| 2. | Den Europæiske Flygtningefond (ERF eller fonden) blev oprettet i september 2000 for en indledende femårsperiode, der udløb i 2004 (2). |
| --- | --- |

2.

Den Europæiske Flygtningefond (ERF eller fonden) blev oprettet i september 2000 for en indledende femårsperiode, der udløb i 2004 (2).

| 3. | ERF blev oprettet for »at fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelse af flygtninge og fordrevne og følgerne heraf« (3). Fonden skulle baseres på princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne, og den skulle sikre, at byrderne blev fordelt rimeligt mellem dem. |
| --- | --- |

3.

ERF blev oprettet for »at fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelse af flygtninge og fordrevne og følgerne heraf« (3). Fonden skulle baseres på princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne, og den skulle sikre, at byrderne blev fordelt rimeligt mellem dem.

| 4. | Fonden skulle yde støtte til foranstaltninger, der tog sigte på at etablere egnede modtagelsesforhold, og til foranstaltninger til social integration af flygtninge og fordrevne i opholdsmedlemsstaten. ERF skulle endvidere yde støtte til flygtninge og fordrevne i forbindelse med hjemsendelse, og navnlig gøre det muligt for dem ud fra kendskab til forholdene at træffe beslutning om at vende tilbage til deres hjemland. |
| --- | --- |

4.

Fonden skulle yde støtte til foranstaltninger, der tog sigte på at etablere egnede modtagelsesforhold, og til foranstaltninger til social integration af flygtninge og fordrevne i opholdsmedlemsstaten. ERF skulle endvidere yde støtte til flygtninge og fordrevne i forbindelse med hjemsendelse, og navnlig gøre det muligt for dem ud fra kendskab til forholdene at træffe beslutning om at vende tilbage til deres hjemland.

| 5. | Der blev bevilget et finansielt referencegrundlag på 216 millioner euro til ERF. De endelige bevillinger beløb sig til 243 millioner euro, inklusive 49 millioner euro til nødforanstaltninger, som ikke blev anvendt. Kommissionen anslår, at der pr. udgangen af december 2006 var blevet udbetalt 141 millioner euro. Nedenstående tabel viser bevillingerne og forpligtelserne i perioden 2000-2004. |
| --- | --- |

5.

Der blev bevilget et finansielt referencegrundlag på 216 millioner euro til ERF. De endelige bevillinger beløb sig til 243 millioner euro, inklusive 49 millioner euro til nødforanstaltninger, som ikke blev anvendt. Kommissionen anslår, at der pr. udgangen af december 2006 var blevet udbetalt 141 millioner euro. Nedenstående tabel viser bevillingerne og forpligtelserne i perioden 2000-2004.

Bevillinger og forpligtelser 2000-2004

| (millioner euro) |
| --- |
| | 2000-2004 | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 | 2000 |
| Bevillinger | Forpligtelser | Bevillinger | Forpligtelser | Bevillinger | Forpligtelser | Bevillinger | Forpligtelser | Bevillinger | Forpligtelser | Bevillinger | Forpligtelser |
| Administrationsudgifter ERF | 3,64 | 2,19 | 0,66 | 0,12 | 0,73 | 0,65 | 0,73 | 0,53 | 0,81 | 0,21 | 0,72 | 0,67 |
| Aktionsudgifter ERF | 189,02 | 189,00 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 45,08 | 44,99 | 34,19 | 34,19 | 25,28 | 25,28 |
| Administrationsudgifter til nødforanstaltninger under ERF | 0,96 | (4) | 0,16 | (4) | 0,18 | (4) | 0,18 | (4) | 0,20 | (4) | 0,23 | (4) |
| Aktionsudgifter til nødforanstaltninger under ERF | 49,03 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,80 | (4) | 9,78 | (4) |
| I alt | 242,65 | 191,19 | 52,91 | 42,39 | 53,00 | 42,92 | 55,81 | 45,52 | 45,00 | 34,40 | 36,01 | 25,95 |
| Kilde: Europa-Kommissionens regnskabssystem. |

(millioner euro)

2000-2004

2004

2003

2002

2001

2000

Bevillinger

Forpligtelser

Bevillinger

Forpligtelser

Bevillinger

Forpligtelser

Bevillinger

Forpligtelser

Bevillinger

Forpligtelser

Bevillinger

Forpligtelser

Administrationsudgifter ERF

3,64

2,19

0,66

0,12

0,73

0,65

0,73

0,53

0,81

0,21

0,72

0,67

Aktionsudgifter ERF

189,02

189,00

42,27

42,27

42,27

42,27

45,08

44,99

34,19

34,19

25,28

25,28

Administrationsudgifter til nødforanstaltninger under ERF

0,96

(4)

0,16

(4)

0,18

(4)

0,18

(4)

0,20

(4)

0,23

(4)

Aktionsudgifter til nødforanstaltninger under ERF

49,03

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,80

(4)

9,78

(4)

I alt

242,65

191,19

52,91

42,39

53,00

42,92

55,81

45,52

45,00

34,40

36,01

25,95

Kilde: Europa-Kommissionens regnskabssystem.

| 6. | Forvaltningen af ERF var delt (5) mellem Kommissionen (Generaldirektoratet for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed — GD JLS) og medlemsstaterne. Kommissionen havde det overordnede ansvar for, at fonden blev implementeret i overensstemmelse med reglerne, mens medlemsstaterne forvaltede de enkelte foranstaltninger. Hver medlemsstat udpegede en national myndighed, som varetog kommunikationen med Kommissionen, og som var ansvarlig for udvælgelsen af de enkelte projekter og for den finansielle og administrative forvaltning. |
| --- | --- |

6.

Forvaltningen af ERF var delt (5) mellem Kommissionen (Generaldirektoratet for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed — GD JLS) og medlemsstaterne. Kommissionen havde det overordnede ansvar for, at fonden blev implementeret i overensstemmelse med reglerne, mens medlemsstaterne forvaltede de enkelte foranstaltninger. Hver medlemsstat udpegede en national myndighed, som varetog kommunikationen med Kommissionen, og som var ansvarlig for udvælgelsen af de enkelte projekter og for den finansielle og administrative forvaltning.

| 7. | Målgruppen for ERF var tredjelandsstatsborgere eller statsløse, som havde flygtningestatus i henhold til Genève-konventionen (6), samt personer, som var omfattet af international eller midlertidig beskyttelse. Asylansøgere, som havde søgt om flygtningestatus, og personer, hvis ret til midlertidig beskyttelse var ved at blive behandlet i en medlemsstat, var også berettigede til støtte. |
| --- | --- |

7.

Målgruppen for ERF var tredjelandsstatsborgere eller statsløse, som havde flygtningestatus i henhold til Genève-konventionen (6), samt personer, som var omfattet af international eller midlertidig beskyttelse. Asylansøgere, som havde søgt om flygtningestatus, og personer, hvis ret til midlertidig beskyttelse var ved at blive behandlet i en medlemsstat, var også berettigede til støtte.

| 8. | I henhold til GD JLS var der i 1996 ca. 303 000 asylansøgere, flygtninge og personer under beskyttelse. I 1999 var tallet steget til 475 000, og i 2003 faldt det igen til 374 000. |
| --- | --- |

8.

I henhold til GD JLS var der i 1996 ca. 303 000 asylansøgere, flygtninge og personer under beskyttelse. I 1999 var tallet steget til 475 000, og i 2003 faldt det igen til 374 000.

| 9. | Fællesskabsbistanden blev ydet af Den Europæiske Flygtningefond i form af medfinansierede foranstaltninger. Den finansielle støtte fra fonden kunne højst dække 50 % af de samlede udgifter til foranstaltningen. Denne andel kunne forhøjes til 75 % i de lande, der var omfattet af Samhørighedsfonden. Kommissionens betalinger til medlemsstaterne blev afholdt i form af forskud samt mellemliggende og endelige betalinger. |
| --- | --- |

9.

Fællesskabsbistanden blev ydet af Den Europæiske Flygtningefond i form af medfinansierede foranstaltninger. Den finansielle støtte fra fonden kunne højst dække 50 % af de samlede udgifter til foranstaltningen. Denne andel kunne forhøjes til 75 % i de lande, der var omfattet af Samhørighedsfonden. Kommissionens betalinger til medlemsstaterne blev afholdt i form af forskud samt mellemliggende og endelige betalinger.

Sammenfatning af de væsentligste forskelle mellem ERF I og ERF II

| 10. | Siden er anden fase af programmet (ERF II), som dækker perioden 2005-2010 (7), blevet iværksat. |
| --- | --- |

10.

Siden er anden fase af programmet (ERF II), som dækker perioden 2005-2010 (7), blevet iværksat.

| 11. | Nedenstående sammenligning viser kun de væsentligste forskelle mellem ERF I og ERF II. Der foretages hverken en analyse eller en vurdering af ændringerne. Bilag I indeholder en detaljeret sammenligning mellem ERF I og ERF II.
  Mål og opgaver:






  — | Målene er de samme. |
| --- | --- | --- |

11.

Nedenstående sammenligning viser kun de væsentligste forskelle mellem ERF I og ERF II. Der foretages hverken en analyse eller en vurdering af ændringerne. Bilag I indeholder en detaljeret sammenligning mellem ERF I og ERF II.

Mål og opgaver:

—

Målene er de samme.

| — | Varigheden af ERF II er seks år (fem år for ERF I). |
| --- | --- |

—

Varigheden af ERF II er seks år (fem år for ERF I).

| — | Definitionen af målgrupperne er ikke ændret væsentligt. |
| --- | --- |

—

Definitionen af målgrupperne er ikke ændret væsentligt.

| — | Under ERF II indføres flerårige programmeringsperioder på tre år. |
| --- | --- |

—

Under ERF II indføres flerårige programmeringsperioder på tre år.

| — | ERF II beskriver foranstaltningerne (modtagelsesforhold, integration, frivillig tilbagevenden) mere detaljeret og åbner også mulighed for en kombination af de tre foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

ERF II beskriver foranstaltningerne (modtagelsesforhold, integration, frivillig tilbagevenden) mere detaljeret og åbner også mulighed for en kombination af de tre foranstaltninger.

| — | I fællesskabsforanstaltningerne under ERF II lægges der særlig vægt på tværnationale foranstaltninger eller foranstaltninger af interesse for Fællesskabet som helhed. |
| --- | --- |

—

I fællesskabsforanstaltningerne under ERF II lægges der særlig vægt på tværnationale foranstaltninger eller foranstaltninger af interesse for Fællesskabet som helhed.

Bestemmelser vedrørende gennemførelse og forvaltning:

| — | Forvaltningen af ERF er fortsat delt. Kommissionens og medlemsstaternes ansvarsområder er mere indgående beskrevet i ERF II. |
| --- | --- |

—

Forvaltningen af ERF er fortsat delt. Kommissionens og medlemsstaternes ansvarsområder er mere indgående beskrevet i ERF II.

| — | Udvælgelseskriterierne er ikke ændret. |
| --- | --- |

—

Udvælgelseskriterierne er ikke ændret.

| — | Fristerne for forelæggelse af den relevante dokumentation er blevet forlænget. |
| --- | --- |

—

Fristerne for forelæggelse af den relevante dokumentation er blevet forlænget.

| — | Midlerne fordeles fortsat primært på basis af statistiske oplysninger om flygtninge og asylansøgere. |
| --- | --- |

—

Midlerne fordeles fortsat primært på basis af statistiske oplysninger om flygtninge og asylansøgere.

Finansiel styring og kontrol:

| — | ERF II's medfinansiering er stadig 50 % (75 % for medlemsstater, som er omfattet af Samhørighedsfonden). Andelen på 50 % kan imidlertid hæves til 60 % for foranstaltninger, der i særlig grad er nyskabende. |
| --- | --- |

—

ERF II's medfinansiering er stadig 50 % (75 % for medlemsstater, som er omfattet af Samhørighedsfonden). Andelen på 50 % kan imidlertid hæves til 60 % for foranstaltninger, der i særlig grad er nyskabende.

| — | Betalingsfristerne og de krav, der skal være opfyldt, er angivet mere præcist for ERF II. |
| --- | --- |

—

Betalingsfristerne og de krav, der skal være opfyldt, er angivet mere præcist for ERF II.

| — | Det første forskud udgør stadig 50 % af ERF-medfinansieringen, mens det andet forskud kan udgøre op til 50 % (i stedet for 30 % for ERF I). |
| --- | --- |

—

Det første forskud udgør stadig 50 % af ERF-medfinansieringen, mens det andet forskud kan udgøre op til 50 % (i stedet for 30 % for ERF I).

| — | Under ERF II skal mindst 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter kontrolleres, under ERF I var det 20 %. |
| --- | --- |

—

Under ERF II skal mindst 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter kontrolleres, under ERF I var det 20 %.

Overvågning, evaluering og rapporter:

| — | Under ERF II skal Kommissionen regelmæssigt overvåge fonden i samarbejde med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Under ERF II skal Kommissionen regelmæssigt overvåge fonden i samarbejde med medlemsstaterne.

| — | Under ERF II er evalueringskravene blevet strengere; fonden skal regelmæssigt evalueres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne for at vurdere de iværksatte foranstaltningers relevans, effektivitet og virkning. |
| --- | --- |

—

Under ERF II er evalueringskravene blevet strengere; fonden skal regelmæssigt evalueres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne for at vurdere de iværksatte foranstaltningers relevans, effektivitet og virkning.

| 12. | Gennemgangen af bestemmelserne vedrørende ERF II viser, at de anbefalinger, der fremsættes i denne beretning, ikke er blevet fulgt i forbindelse med ERF II. |
| --- | --- |

12.

Gennemgangen af bestemmelserne vedrørende ERF II viser, at de anbefalinger, der fremsættes i denne beretning, ikke er blevet fulgt i forbindelse med ERF II.

| 13. | Kommissionen har også fremsat forslag til et rammeprogram for perioden 2007-2013, som også omfatter ERF. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen har også fremsat forslag til et rammeprogram for perioden 2007-2013, som også omfatter ERF.

Revisionens omfang og mål og revisionsmetode

| 14. | Retten reviderede forvaltningen af den første fase af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004). Målet med revisionen var at få besvaret følgende spørgsmål:






  — | Var fordelingen af midlerne til medlemsstaterne hensigtsmæssig? |
| --- | --- | --- |

14.

Retten reviderede forvaltningen af den første fase af Den Europæiske Flygtningefond (2000-2004). Målet med revisionen var at få besvaret følgende spørgsmål:

—

Var fordelingen af midlerne til medlemsstaterne hensigtsmæssig?

| — | Var Kommissionens og medlemsstaternes forvaltning forsvarlig? |
| --- | --- |

—

Var Kommissionens og medlemsstaternes forvaltning forsvarlig?

| — | Hvilken virkning havde ERF på medlemsstaternes indsats på asylområdet? |
| --- | --- |

—

Hvilken virkning havde ERF på medlemsstaternes indsats på asylområdet?

| 15. | Som led i denne revision og i revisionserklæringerne for regnskabsårene 2003 og 2004 (8) reviderede Retten de relevante kommissionstjenester (GD JLS og Eurostat) i Bruxelles og i Luxembourg. Retten besøgte også de ansvarlige nationale myndigheder og endelige støttemodtagere i følgende medlemsstater: Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Østrig, Sverige og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

15.

Som led i denne revision og i revisionserklæringerne for regnskabsårene 2003 og 2004 (8) reviderede Retten de relevante kommissionstjenester (GD JLS og Eurostat) i Bruxelles og i Luxembourg. Retten besøgte også de ansvarlige nationale myndigheder og endelige støttemodtagere i følgende medlemsstater: Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Østrig, Sverige og Det Forenede Kongerige.

| 16. | I henhold til ERF-bestemmelserne (9) skulle Kommissionen forelægge en endelig rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 1. september 2005. Retten kunne ikke tage resultaterne af den endelige rapport i betragtning, da den først blev færdiggjort, efter at Retten havde afsluttet sin revision. |
| --- | --- |

16.

I henhold til ERF-bestemmelserne (9) skulle Kommissionen forelægge en endelig rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 1. september 2005. Retten kunne ikke tage resultaterne af den endelige rapport i betragtning, da den først blev færdiggjort, efter at Retten havde afsluttet sin revision.

VAR FORDELINGEN AF MIDLERNE TIL MEDLEMSSTATERNE HENSIGTSMÆSSIG?

Grundlaget for fordelingen af midlerne

| 17. | ERF-midlerne blev hvert år fordelt mellem medlemsstaterne. Midlerne blev udbetalt i form af et mindre fast beløb og et større variabelt beløb. Det faste beløb faldt fra 500 000 euro pr. medlemsstat i 2000 til 100 000 euro i 2004. |
| --- | --- |

17.

ERF-midlerne blev hvert år fordelt mellem medlemsstaterne. Midlerne blev udbetalt i form af et mindre fast beløb og et større variabelt beløb. Det faste beløb faldt fra 500 000 euro pr. medlemsstat i 2000 til 100 000 euro i 2004.

| 18. | Den variable del af den årlige bevilling blev fordelt mellem medlemsstaterne i forhold til det antal tredjelandsstatsborgere eller statsløse, medlemsstaten havde modtaget (10) i løbet af de tre år, der gik forud for programåret. 65 % af midlerne blev fordelt på grundlag af antallet af asylansøgere, mens 35 % af midlerne blev fordelt på grundlag af antallet af flygtninge (11). Bilag II viser fordelingen af midlerne i årene 2000-2004. I bilag III beskrives tildelingsproceduren. |
| --- | --- |

18.

Den variable del af den årlige bevilling blev fordelt mellem medlemsstaterne i forhold til det antal tredjelandsstatsborgere eller statsløse, medlemsstaten havde modtaget (10) i løbet af de tre år, der gik forud for programåret. 65 % af midlerne blev fordelt på grundlag af antallet af asylansøgere, mens 35 % af midlerne blev fordelt på grundlag af antallet af flygtninge (11). Bilag II viser fordelingen af midlerne i årene 2000-2004. I bilag III beskrives tildelingsproceduren.

| 19. | Referencetallene for beregningen af den variable del af den årlige bevilling var medlemsstaternes seneste tal indsamlet af De Europæiske Fællesskabers Statisitiske Kontor (Eurostat) (12). |
| --- | --- |

19.

Referencetallene for beregningen af den variable del af den årlige bevilling var medlemsstaternes seneste tal indsamlet af De Europæiske Fællesskabers Statisitiske Kontor (Eurostat) (12).

De statistiske data, der blev anvendt som basis for tildelingen, var ufuldstændige og upålidelige

| 20. | Rådets beslutning indeholdt en række overgangsbestemmelser, i henhold til hvilke der kunne tages udgangspunkt i tallene fra medlemsstaterne, hvis Eurostats statistikker var ufuldstændige. Overgangsperioden skulle oprindeligt kun omfatte ERF 2000 og 2001, men blev udvidet til ERF 2002 og 2003. |
| --- | --- |

20.

Rådets beslutning indeholdt en række overgangsbestemmelser, i henhold til hvilke der kunne tages udgangspunkt i tallene fra medlemsstaterne, hvis Eurostats statistikker var ufuldstændige. Overgangsperioden skulle oprindeligt kun omfatte ERF 2000 og 2001, men blev udvidet til ERF 2002 og 2003.

| 21. | Først i 2005 — efter flere års forberedelser — fremsatte Kommissionen et forslag om harmonisering af EF-statistikkerne over migration og international beskyttelse (13). I forslaget påpeger Kommissionen: »Det er især betænkeligt, at der mangler store mængder data i dataindsamlingerne. Der er også alvorlige problemer forbundet med den manglende harmonisering, både hvad angår de anvendte datakilder og de definitioner, som statistikkerne er baseret på« (14). |
| --- | --- |

21.

Først i 2005 — efter flere års forberedelser — fremsatte Kommissionen et forslag om harmonisering af EF-statistikkerne over migration og international beskyttelse (13). I forslaget påpeger Kommissionen: »Det er især betænkeligt, at der mangler store mængder data i dataindsamlingerne. Der er også alvorlige problemer forbundet med den manglende harmonisering, både hvad angår de anvendte datakilder og de definitioner, som statistikkerne er baseret på« (14).

| 22. | Et andet punkt er, at det er usikkert, om dataene er pålidelige, så længe hverken Kommissionen eller medlemsstaterne har verificeret dem på medlemsstatsniveau. |
| --- | --- |

22.

Et andet punkt er, at det er usikkert, om dataene er pålidelige, så længe hverken Kommissionen eller medlemsstaterne har verificeret dem på medlemsstatsniveau.

Fortolkningsforskelle blandt medlemsstaterne forvrider fordelingsgrundlaget

| 23. | Definitionen af målgrupperne er blevet fortolket forskelligt i medlemsstaterne og er i nogle medlemsstater blevet ændret over årene. I nogle tilfælde blev dataene ændret som følge af, at medlemsstaternes lovgivning udviklede sig i retning af større harmonisering.








  — | De fleste lande angav antallet af asylansøgninger som antal enkeltpersoner; i nogle lande, f.eks. Det Forenede Kongerige og Frankrig, blev det derimod angivet som antal sager (en »sag« kan udover den primære ansøger omfatte dennes familiemedlemmer) (15). |
| --- | --- | --- |

23.

Definitionen af målgrupperne er blevet fortolket forskelligt i medlemsstaterne og er i nogle medlemsstater blevet ændret over årene. I nogle tilfælde blev dataene ændret som følge af, at medlemsstaternes lovgivning udviklede sig i retning af større harmonisering.

—

De fleste lande angav antallet af asylansøgninger som antal enkeltpersoner; i nogle lande, f.eks. Det Forenede Kongerige og Frankrig, blev det derimod angivet som antal sager (en »sag« kan udover den primære ansøger omfatte dennes familiemedlemmer) (15).

| — | Nogle medlemsstater (Sverige, Irland, Finland og Østrig) skelnede ikke mellem førstegangsansøgninger og genansøgninger. |
| --- | --- |

—

Nogle medlemsstater (Sverige, Irland, Finland og Østrig) skelnede ikke mellem førstegangsansøgninger og genansøgninger.

| — | Tysklands 1999-tal for asylansøgninger var angivet som antal sager, mens tallene for august 2002 var angivet som antal enkeltpersoner (16). |
| --- | --- |

—

Tysklands 1999-tal for asylansøgninger var angivet som antal sager, mens tallene for august 2002 var angivet som antal enkeltpersoner (16).

| — | I Frankrig blev der konstateret væsentlige uoverensstemmelser mellem de tal, der blev forelagt i henholdsvis 2002 og 2003. I ERF-tallene for asylansøgninger i 2003 indgik også personer, der er omfattet af »territorialt asyl«, som er en ny kategori, der ikke fandtes i 2002. |
| --- | --- |

—

I Frankrig blev der konstateret væsentlige uoverensstemmelser mellem de tal, der blev forelagt i henholdsvis 2002 og 2003. I ERF-tallene for asylansøgninger i 2003 indgik også personer, der er omfattet af »territorialt asyl«, som er en ny kategori, der ikke fandtes i 2002.

Der blev ikke fuldt ud taget hensyn til ændringer af allerede validerede data ved den senere fordeling af midlerne, eller ændringerne var ikke dokumenteret godt nok

| 24. | I hele ERF I-perioden var nogle af de tal, som var blevet valideret et år, blevet ændret i de følgende år.

  For eksempel blev dataene for Frankrig ændret mellem 2002 og 2003, hvor antallet af anmeldte personer blev forhøjet med 17 606 (det samlede tal for personer anmeldt af Frankrig for ERF 2003 kumuleret for perioden 1999-2001: 238 947).

  Ændring af officielle statistikker er normal praksis og kritiseres ikke som sådan. Men når Kommissionen ændrer statistikkerne efterfølgende, bør den tage de ændrede data i betragtning, ikke blot når den skal fordele midler, men også i forbindelse med tidligere års fordelinger.

  Kommissionen reducerede Italiens tildeling for 2004 betydeligt (0,7 millioner euro) i forhold til 2003 (2,4 millioner euro), primært fordi Kommissionen ikke var i stand til at validere tidligere års statistikker over antallet af personer anmeldt af Italien for referenceperioden 2001.

  I en række tilfælde, hvor fordelingen af midler var baseret på ændrede statistikker, forelå der hverken i GD JLS eller i Eurostat dokumentation for, hvorfor ændringerne var blevet foretaget. |
| --- | --- |

24.

I hele ERF I-perioden var nogle af de tal, som var blevet valideret et år, blevet ændret i de følgende år.

For eksempel blev dataene for Frankrig ændret mellem 2002 og 2003, hvor antallet af anmeldte personer blev forhøjet med 17 606 (det samlede tal for personer anmeldt af Frankrig for ERF 2003 kumuleret for perioden 1999-2001: 238 947).

Ændring af officielle statistikker er normal praksis og kritiseres ikke som sådan. Men når Kommissionen ændrer statistikkerne efterfølgende, bør den tage de ændrede data i betragtning, ikke blot når den skal fordele midler, men også i forbindelse med tidligere års fordelinger.

Kommissionen reducerede Italiens tildeling for 2004 betydeligt (0,7 millioner euro) i forhold til 2003 (2,4 millioner euro), primært fordi Kommissionen ikke var i stand til at validere tidligere års statistikker over antallet af personer anmeldt af Italien for referenceperioden 2001.

I en række tilfælde, hvor fordelingen af midler var baseret på ændrede statistikker, forelå der hverken i GD JLS eller i Eurostat dokumentation for, hvorfor ændringerne var blevet foretaget.

| 25. | Disse problemer kunne have været undgået, hvis ERF fra starten var blevet baseret på pålidelige og harmoniserede data. Definitionen af målgrupperne er ikke ændret væsentligt under ERF II (17). Tildelingen af midlerne er fortsat baseret på Eurostats statistikker (18), og disse er endnu ikke blevet harmoniseret. |
| --- | --- |

25.

Disse problemer kunne have været undgået, hvis ERF fra starten var blevet baseret på pålidelige og harmoniserede data. Definitionen af målgrupperne er ikke ændret væsentligt under ERF II (17). Tildelingen af midlerne er fortsat baseret på Eurostats statistikker (18), og disse er endnu ikke blevet harmoniseret.

VAR KOMMISSIONENS OG MEDLEMSSTATERNES FORVALTNING FORSVARLIG?

Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende ERF blev offentliggjort sent

| 26. | Eftersom ERF var et nyt program, burde medlemsstaterne have fået klare forvaltningsretningslinjer fra programmets start. Kommissionen offentliggjorde reglerne for støtteberettigelse (19) i april 2001, dvs. seks måneder efter at ERF-programmet var blevet iværksat. Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende forvaltnings- og kontrolsystemerne blev imidlertid vedtaget mere end 18 måneder efter oprettelsen af ERF. |
| --- | --- |

26.

Eftersom ERF var et nyt program, burde medlemsstaterne have fået klare forvaltningsretningslinjer fra programmets start. Kommissionen offentliggjorde reglerne for støtteberettigelse (19) i april 2001, dvs. seks måneder efter at ERF-programmet var blevet iværksat. Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende forvaltnings- og kontrolsystemerne blev imidlertid vedtaget mere end 18 måneder efter oprettelsen af ERF.

Tildelingsproceduren var kendetegnet ved lav produktivitet

| 27. | Tildelingsproceduren var tung, og den medførte i praksis forsinkelser og ineffektivitet. Fællesskabslovgivningens procedure for tildeling af midler fra ERF I var som følger:






  — | senest den 1. juni skulle Kommissionen give medlemsstaterne et skøn over det beløb, de ville få tildelt det efterfølgende år |
| --- | --- | --- |

27.

Tildelingsproceduren var tung, og den medførte i praksis forsinkelser og ineffektivitet. Fællesskabslovgivningens procedure for tildeling af midler fra ERF I var som følger:

—

senest den 1. juni skulle Kommissionen give medlemsstaterne et skøn over det beløb, de ville få tildelt det efterfølgende år

| — | medlemsstaterne skulle fremsætte deres medfinansieringsansøgning senest den 1. oktober |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne skulle fremsætte deres medfinansieringsansøgning senest den 1. oktober

| — | Kommissionen skulle godkende medfinansieringsansøgningen inden for en frist på tre måneder (dvs. senest inden udgangen af december), Kommissionen skulle vedtage en beslutning om medfinansiering |
| --- | --- |

—

Kommissionen skulle godkende medfinansieringsansøgningen inden for en frist på tre måneder (dvs. senest inden udgangen af december), Kommissionen skulle vedtage en beslutning om medfinansiering

| — | Kommissionen skulle udbetale et acontobeløb (svarende til 50 % af det tildelte beløb), så snart den havde vedtaget beslutningen om medfinansiering (og efterfølgende udbetale de mellemliggende og endelige beløb). |
| --- | --- |

—

Kommissionen skulle udbetale et acontobeløb (svarende til 50 % af det tildelte beløb), så snart den havde vedtaget beslutningen om medfinansiering (og efterfølgende udbetale de mellemliggende og endelige beløb).

| 28. | Det er ikke klart, hvilken rolle medfinansieringsansøgningen skulle spille i forbindelse med tildelingen af ressourcer til de enkelte medlemsstater. Som anført i punkt 18 var tildelingerne udelukkende baseret på antallet af asylansøgere og flygtninge. |
| --- | --- |

28.

Det er ikke klart, hvilken rolle medfinansieringsansøgningen skulle spille i forbindelse med tildelingen af ressourcer til de enkelte medlemsstater. Som anført i punkt 18 var tildelingerne udelukkende baseret på antallet af asylansøgere og flygtninge.

| 29. | I praksis blev tidsplanen for tildeling og betaling væsentlig forsinket. Hvert år vedtog Kommissionen ikke en, men to beslutninger om medfinansiering. Først en beslutning, som var baseret på budgetforslaget for det følgende år, og dernæst en ændret beslutning baseret på det endeligt vedtagne budget. Disse beslutninger blev typisk vedtaget flere uger efter de relevante stadier i budgetproceduren. Nedenstående eksempel viser, hvordan ERF 2003-tidsplanen for alle medlemsstater fungerede i praksis.








  — | I april 2002 blev det foreløbige budgetforslag for 2003 vedtaget af Kommissionen. |
| --- | --- | --- |

29.

I praksis blev tidsplanen for tildeling og betaling væsentlig forsinket. Hvert år vedtog Kommissionen ikke en, men to beslutninger om medfinansiering. Først en beslutning, som var baseret på budgetforslaget for det følgende år, og dernæst en ændret beslutning baseret på det endeligt vedtagne budget. Disse beslutninger blev typisk vedtaget flere uger efter de relevante stadier i budgetproceduren. Nedenstående eksempel viser, hvordan ERF 2003-tidsplanen for alle medlemsstater fungerede i praksis.

—

I april 2002 blev det foreløbige budgetforslag for 2003 vedtaget af Kommissionen.

| — | Budgetforslaget for 2003 blev vedtaget af Rådet den 22. juli 2002. |
| --- | --- |

—

Budgetforslaget for 2003 blev vedtaget af Rådet den 22. juli 2002.

| — | Den 19. september 2002 vedtog Kommissionen beslutningen om den foreløbige tildeling af midler til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Den 19. september 2002 vedtog Kommissionen beslutningen om den foreløbige tildeling af midler til medlemsstaterne.

| — | Efter beslutningen om den foreløbige tildeling af midler skulle medlemsstaterne fremsætte deres medfinansieringsansøgninger. |
| --- | --- |

—

Efter beslutningen om den foreløbige tildeling af midler skulle medlemsstaterne fremsætte deres medfinansieringsansøgninger.

| — | Det endelige budget for 2003 blev vedtaget den 19. december 2002. |
| --- | --- |

—

Det endelige budget for 2003 blev vedtaget den 19. december 2002.

| — | Den 20. december 2002 vedtog Kommissionen beslutningen om medfinansiering, som var baseret på de foreløbige tildelinger, der var blevet meddelt medlemsstaterne i september 2002 |
| --- | --- |

—

Den 20. december 2002 vedtog Kommissionen beslutningen om medfinansiering, som var baseret på de foreløbige tildelinger, der var blevet meddelt medlemsstaterne i september 2002

| — | Den 12. februar 2003 vedtog Kommissionen beslutningen om den endelige tildeling af midler til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Den 12. februar 2003 vedtog Kommissionen beslutningen om den endelige tildeling af midler til medlemsstaterne.

| — | I februar og marts 2003 blev der fremsat ændrede medfinansieringsansøgninger, som blev analyseret. |
| --- | --- |

—

I februar og marts 2003 blev der fremsat ændrede medfinansieringsansøgninger, som blev analyseret.

| — | Den 20. marts 2003 vedtog Kommissionen en ændret beslutning om medfinansiering på basis af det endeligt vedtagne budget og forhøjede medlemsstaternes tildelinger med 3 millioner euro. |
| --- | --- |

—

Den 20. marts 2003 vedtog Kommissionen en ændret beslutning om medfinansiering på basis af det endeligt vedtagne budget og forhøjede medlemsstaternes tildelinger med 3 millioner euro.

| 30. | Kommissionen afholdt først betalingerne til medlemsstaterne, når den ændrede kommissionsbeslutning om medfinansiering var vedtaget. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen afholdt først betalingerne til medlemsstaterne, når den ændrede kommissionsbeslutning om medfinansiering var vedtaget.

| 31. | Disse forsinkelser i Kommissionens betalinger resulterede i, at medlemsstaternes betalinger til de endelige støttemodtagere blev forsinket, eftersom de fleste medlemsstater først kunne betale, når de havde modtaget deres andel af fondens midler. Det var derfor vanskeligt for medlemsstaterne at overholde tidsfristerne for de projekter, der blev finansieret af ERF. |
| --- | --- |

31.

Disse forsinkelser i Kommissionens betalinger resulterede i, at medlemsstaternes betalinger til de endelige støttemodtagere blev forsinket, eftersom de fleste medlemsstater først kunne betale, når de havde modtaget deres andel af fondens midler. Det var derfor vanskeligt for medlemsstaterne at overholde tidsfristerne for de projekter, der blev finansieret af ERF.

| 32. | Generelt blev projekterne iværksat, inden medlemsstaterne havde afholdt de første betalinger. I sådanne tilfælde måtte de endelige støttemodtagere forudfinansiere udgifterne. Under ERF I var udgifter afholdt inden godkendelsen af medlemsstatens medfinansieringsansøgning ikke støtteberettigede. Dette forhold begunstigede finansielt stærke organisationer og afholdt mindre organisationer fra at indsende yderligere ansøgninger. |
| --- | --- |

32.

Generelt blev projekterne iværksat, inden medlemsstaterne havde afholdt de første betalinger. I sådanne tilfælde måtte de endelige støttemodtagere forudfinansiere udgifterne. Under ERF I var udgifter afholdt inden godkendelsen af medlemsstatens medfinansieringsansøgning ikke støtteberettigede. Dette forhold begunstigede finansielt stærke organisationer og afholdt mindre organisationer fra at indsende yderligere ansøgninger.

| 33. | Ovennævnte bestemmelser er til en vis grad blevet ændret under ERF II:






  — | Alle tidsfristerne i punkt 27 er blevet forlænget for at løse problemet i ERF I |
| --- | --- | --- |

33.

Ovennævnte bestemmelser er til en vis grad blevet ændret under ERF II:

—

Alle tidsfristerne i punkt 27 er blevet forlænget for at løse problemet i ERF I

| — | Udgifter afholdt efter den 1. januar i det pågældende år kan være støtteberettigede under fonden, uanset hvornår medfinansieringsansøgningen er godkendt (jf. punkt 32) |
| --- | --- |

—

Udgifter afholdt efter den 1. januar i det pågældende år kan være støtteberettigede under fonden, uanset hvornår medfinansieringsansøgningen er godkendt (jf. punkt 32)

| — | Ud over et forskud på 50 % kan der udbetales et mellemliggende beløb på op til 50 % mod 30 % under ERF I. |
| --- | --- |

—

Ud over et forskud på 50 % kan der udbetales et mellemliggende beløb på op til 50 % mod 30 % under ERF I.

Medlemsstaterne fortolker ERF-reglerne forskelligt

| 34. | Revisionen viste, at der var forskellige fortolkninger af hjemsendelsesforanstaltningerne, som i henhold til beslutningen kunne bestå i »oplysning og rådgivning om programmer for frivillig hjemsendelse og om situationen i hjemlandet«. Der kan også være tale om »generelle eller erhvervsfaglige uddannelsesforanstaltninger samt hjælp til genetablering« (20). Rådet erkendte, at »der er behov for konkret støtte for at sikre, at flygtninge og fordrevne personer ud fra kendskab til forholdene kan beslutte at forlade en medlemsstats område og vende tilbage til deres hjemland, hvis de ønsker det« (21). I nogle medlemsstater blev hjemsendelsesforanstaltningerne i stor udstrækning anvendt til at betale asylansøgernes flybilletter til hjemlandet. |
| --- | --- |

34.

Revisionen viste, at der var forskellige fortolkninger af hjemsendelsesforanstaltningerne, som i henhold til beslutningen kunne bestå i »oplysning og rådgivning om programmer for frivillig hjemsendelse og om situationen i hjemlandet«. Der kan også være tale om »generelle eller erhvervsfaglige uddannelsesforanstaltninger samt hjælp til genetablering« (20). Rådet erkendte, at »der er behov for konkret støtte for at sikre, at flygtninge og fordrevne personer ud fra kendskab til forholdene kan beslutte at forlade en medlemsstats område og vende tilbage til deres hjemland, hvis de ønsker det« (21). I nogle medlemsstater blev hjemsendelsesforanstaltningerne i stor udstrækning anvendt til at betale asylansøgernes flybilletter til hjemlandet.

| 35. | Reglerne for, hvilke personer der kunne ansøge om hjemsendelsesstøtte, blev fortolket meget forskelligt i medlemsstaterne.

  Tyskland og Sverige fortolkede bestemmelserne om støtteberettigede grupper restriktivt og ydede kun støtte til anerkendte flygtninge, som havde tilladelse til at opholde sig i en af medlemsstaterne, men som havde besluttet at vende tilbage til deres hjemlande. Det Forenede Kongerige og Italien anvendte derimod primært hjemsendelsesforanstaltningen til at yde støtte til afviste asylansøgere og asylansøgere, som havde fået afslag på deres ansøgning, og ikke til personer som havde opnået tidsubegrænset opholdstilladelse eller flygtningestatus.

  Fonden medfinansierede støtte til asylansøgere, som havde fået afslag på deres ansøgning, også selv om beslutningen om at vende hjem ikke var frivillig (22). Det frivillige aspekt (20) fremhæves i ERF-reglerne og er blevet styrket i ERF II (23). |
| --- | --- |

35.

Reglerne for, hvilke personer der kunne ansøge om hjemsendelsesstøtte, blev fortolket meget forskelligt i medlemsstaterne.

Tyskland og Sverige fortolkede bestemmelserne om støtteberettigede grupper restriktivt og ydede kun støtte til anerkendte flygtninge, som havde tilladelse til at opholde sig i en af medlemsstaterne, men som havde besluttet at vende tilbage til deres hjemlande. Det Forenede Kongerige og Italien anvendte derimod primært hjemsendelsesforanstaltningen til at yde støtte til afviste asylansøgere og asylansøgere, som havde fået afslag på deres ansøgning, og ikke til personer som havde opnået tidsubegrænset opholdstilladelse eller flygtningestatus.

Fonden medfinansierede støtte til asylansøgere, som havde fået afslag på deres ansøgning, også selv om beslutningen om at vende hjem ikke var frivillig (22). Det frivillige aspekt (20) fremhæves i ERF-reglerne og er blevet styrket i ERF II (23).

| 36. | Definitionen af hvilke personer, som kunne modtage støtte til at vende tilbage til deres oprindelsesland, var heller ikke dækkende, jf. nedenfor.

  I Det Forenede Kongerige tegnede asylansøgere fra de centraleuropæiske lande, f.eks. Den Tjekkiske Republik og Polen, som havde ansøgt om asyl inden EU-udvidelsen, og som havde fået afslag på deres ansøgning, sig for størstedelen af de personer, som havde fået deres returbilletter betalt over ERF i 2003 (332 tjekkiske og 125 polske statsborgere).

  De enkelte medlemsstater kan anvende en praksis, hvor det er de individuelle omstændigheder og ikke oprindelseslandet, som er afgørende for, om der gives asyl. |
| --- | --- |

36.

Definitionen af hvilke personer, som kunne modtage støtte til at vende tilbage til deres oprindelsesland, var heller ikke dækkende, jf. nedenfor.

I Det Forenede Kongerige tegnede asylansøgere fra de centraleuropæiske lande, f.eks. Den Tjekkiske Republik og Polen, som havde ansøgt om asyl inden EU-udvidelsen, og som havde fået afslag på deres ansøgning, sig for størstedelen af de personer, som havde fået deres returbilletter betalt over ERF i 2003 (332 tjekkiske og 125 polske statsborgere).

De enkelte medlemsstater kan anvende en praksis, hvor det er de individuelle omstændigheder og ikke oprindelseslandet, som er afgørende for, om der gives asyl.

Eksempler på en effektiv forvaltning af ERF

| 37. | På trods af problemer ved iværksættelsen og forvaltningen af ERF var der mange eksempler på effektive forvaltningssystemer.

  Tyskland og Sverige etablerede et godt organiseret forvaltningssystem med procedurer, formularer og beretninger, som gjorde det muligt for den nationale myndighed at håndtere et stort antal projekter. Desuden blev projekterne overvåget nøje, så det kunne sikres, at de endelige støttemodtagere modtog støtten rettidigt. |
| --- | --- |

37.

På trods af problemer ved iværksættelsen og forvaltningen af ERF var der mange eksempler på effektive forvaltningssystemer.

Tyskland og Sverige etablerede et godt organiseret forvaltningssystem med procedurer, formularer og beretninger, som gjorde det muligt for den nationale myndighed at håndtere et stort antal projekter. Desuden blev projekterne overvåget nøje, så det kunne sikres, at de endelige støttemodtagere modtog støtten rettidigt.

Resultaterne af Kommissionens overvågning og korrigerende foranstaltninger var utilstrækkelige

| 38. | Medlemsstaterne er ansvarlige for udvælgelsen, den finansielle forvaltning og administrationen af projekterne. Rådets beslutning sigter mod at give medlemsstaterne den fornødne frihed til at implementere programmerne i overensstemmelse med deres behov. I første række er det medlemsstaterne, der er ansvarlige for den finansielle kontrol med foranstaltningerne. De skal først og fremmest sikre sig, at midlerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Kommissionen skal imidlertid sørge for, at der i medlemsstaterne findes velfungerende forvaltnings- og kontrolsystemer, så det sikres, at fællesskabsmidlerne anvendes produktivt og i overensstemmelse med reglerne. |
| --- | --- |

38.

Medlemsstaterne er ansvarlige for udvælgelsen, den finansielle forvaltning og administrationen af projekterne. Rådets beslutning sigter mod at give medlemsstaterne den fornødne frihed til at implementere programmerne i overensstemmelse med deres behov. I første række er det medlemsstaterne, der er ansvarlige for den finansielle kontrol med foranstaltningerne. De skal først og fremmest sikre sig, at midlerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Kommissionen skal imidlertid sørge for, at der i medlemsstaterne findes velfungerende forvaltnings- og kontrolsystemer, så det sikres, at fællesskabsmidlerne anvendes produktivt og i overensstemmelse med reglerne.

| 39. | Kommissionen har gennemført kontrolbesøg med henblik på at overvåge gennemførelsen af ERF I, men generelt er det ikke altid lykkedes den at sikre, at der anvendes forsvarlige forvaltningspraksis i alle medlemsstater. I henhold til ERF II (24) skal Kommissionen regelmæssigt overvåge fonden i samarbejde med medlemsstaterne og også evaluere foranstaltningernes virkning og deres komplementaritet med andre fællesskabsinstrumenter.

  Retten konstaterede en række alvorlige svagheder i Det Forenede Kongerige (f.eks. utilstrækkeligt revisionsspor i forbindelse med projektudvælgelse og utilstrækkelig overvågning af projekterne). Inden Retten gennemførte sin revision i begyndelsen af 2005, havde Kommissionen gennemført et kontrolbesøg i 2002 og en efterfølgende revision i 2003. Alligevel var flere af de konstaterede svagheder stadig ikke blevet afhjulpet.Som Kommissionen allerede havde konstateret under et kontrolbesøg i Østrig, havde de nationale myndigheder delegeret en række nøgleopgaver i forbindelse med forvaltningen af ERF-foranstaltninger til et privat firma. Det er ikke i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser om delegering af opgaver til tredjemand. Der gik lang tid, før de korrigerende foranstaltninger, Kommissionen havde anbefalet, blev iværksat.På fire år iværksatte Italien én offentlig indkaldelse af forslag. Desuden var indkaldelsen kun åben for offentlige myndigheder, hvorved andre potentielle ansøgere blev udelukket fra at deltage i ERF. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen har gennemført kontrolbesøg med henblik på at overvåge gennemførelsen af ERF I, men generelt er det ikke altid lykkedes den at sikre, at der anvendes forsvarlige forvaltningspraksis i alle medlemsstater. I henhold til ERF II (24) skal Kommissionen regelmæssigt overvåge fonden i samarbejde med medlemsstaterne og også evaluere foranstaltningernes virkning og deres komplementaritet med andre fællesskabsinstrumenter.

Retten konstaterede en række alvorlige svagheder i Det Forenede Kongerige (f.eks. utilstrækkeligt revisionsspor i forbindelse med projektudvælgelse og utilstrækkelig overvågning af projekterne). Inden Retten gennemførte sin revision i begyndelsen af 2005, havde Kommissionen gennemført et kontrolbesøg i 2002 og en efterfølgende revision i 2003. Alligevel var flere af de konstaterede svagheder stadig ikke blevet afhjulpet.Som Kommissionen allerede havde konstateret under et kontrolbesøg i Østrig, havde de nationale myndigheder delegeret en række nøgleopgaver i forbindelse med forvaltningen af ERF-foranstaltninger til et privat firma. Det er ikke i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser om delegering af opgaver til tredjemand. Der gik lang tid, før de korrigerende foranstaltninger, Kommissionen havde anbefalet, blev iværksat.På fire år iværksatte Italien én offentlig indkaldelse af forslag. Desuden var indkaldelsen kun åben for offentlige myndigheder, hvorved andre potentielle ansøgere blev udelukket fra at deltage i ERF.

HVILKEN INDVIRKNING HAVDE ERF PÅ MEDLEMSSTATERNES INDSATS PÅ ASYLOMRÅDET?

| 40. | Sigtet med Rettens revision var at undersøge, om oprettelsen af ERF havde resulteret i en ændring i de nationale udgifter på asylområdet. Der var imidlertid kun få tilgængelige oplysninger både i medlemsstaterne og i Kommissionen. Det skyldtes til dels, at de fleste medlemsstater ikke havde særskilte budgetposter for udgifter til flygtninge eller asylansøgere på deres budgetter. Det var derfor ikke muligt at drage en endelig konklusion om dette spørgsmål. |
| --- | --- |

40.

Sigtet med Rettens revision var at undersøge, om oprettelsen af ERF havde resulteret i en ændring i de nationale udgifter på asylområdet. Der var imidlertid kun få tilgængelige oplysninger både i medlemsstaterne og i Kommissionen. Det skyldtes til dels, at de fleste medlemsstater ikke havde særskilte budgetposter for udgifter til flygtninge eller asylansøgere på deres budgetter. Det var derfor ikke muligt at drage en endelig konklusion om dette spørgsmål.

| 41. | Midtvejsevalueringen (25) omhandlede ikke fondens additionalitet, men fokuserede i stedet på, hvorvidt medlemsstaterne havde medfinansieret de enkelte ERF-projekter. Retten har ikke gennemgået den endelige rapport, eftersom den ikke var blevet vedtaget på det tidspunkt, hvor revisionen blev gennemført. |
| --- | --- |

41.

Midtvejsevalueringen (25) omhandlede ikke fondens additionalitet, men fokuserede i stedet på, hvorvidt medlemsstaterne havde medfinansieret de enkelte ERF-projekter. Retten har ikke gennemgået den endelige rapport, eftersom den ikke var blevet vedtaget på det tidspunkt, hvor revisionen blev gennemført.

| 42. | Der var opstillet en række indikatorer vedrørende foranstaltningernes virkning for så vidt angår de personer, der var omfattet af de tre foranstaltninger, men indikatorerne blev ikke systematisk overvåget. Kommissionen anvendte også Eurostats data om flygtninge til analyser, men sammenlignede dem ikke systematisk med de data, den modtog fra medlemsstaterne. |
| --- | --- |

42.

Der var opstillet en række indikatorer vedrørende foranstaltningernes virkning for så vidt angår de personer, der var omfattet af de tre foranstaltninger, men indikatorerne blev ikke systematisk overvåget. Kommissionen anvendte også Eurostats data om flygtninge til analyser, men sammenlignede dem ikke systematisk med de data, den modtog fra medlemsstaterne.

| 43. | Ud fra de projekter, den besøgte, kan Retten konstatere, at ERF har resulteret i en række positive ændringer i medlemsstaternes indsats, primært med hensyn til afprøvning af nyskabende projekter og integration af resultaterne af sådanne projekter i de nationale strategier. |
| --- | --- |

43.

Ud fra de projekter, den besøgte, kan Retten konstatere, at ERF har resulteret i en række positive ændringer i medlemsstaternes indsats, primært med hensyn til afprøvning af nyskabende projekter og integration af resultaterne af sådanne projekter i de nationale strategier.

Et vellykket projekt i Det Forenede Kongerige var en én til én-mentorordning for flygtninge, hvor frivillige mentorer, som er statsborgere i modtagerlandet, hjælper flygtninge med at tilpasse sig og blive integreret i samfundet i det land, der har givet dem asyl. Der blev udarbejdet en personlig integrationsplan, som omfattede sprogundervisning, aktiviteter, som skulle fremme flygtningenes kendskab til den by, som de bor i, og kontakt til personer uden for flygtningesamfundet, lære dem, hvordan man klarer administrative spørgsmål, og hjælpe dem med at finde et arbejde. Projektet finansieres nu med nationale midler.

| 44. | I andre tilfælde havde ERF en positiv effekt på den nationale asylpolitik, fordi den satte gang i, at der ex novo blev iværksat nationale programmer.

  Det italienske asylprogram blev gennemført takket været medfinansiering fra ERF og har til sigte at modtage og bistå asylansøgere og flygtninge på hele det nationale territorium. Programmet blev iværksat på initiativ af indenrigsministeriet, UNHCR og sammenslutningen af italienske kommunale myndigheder (ANCI). |
| --- | --- |

44.

I andre tilfælde havde ERF en positiv effekt på den nationale asylpolitik, fordi den satte gang i, at der ex novo blev iværksat nationale programmer.

Det italienske asylprogram blev gennemført takket været medfinansiering fra ERF og har til sigte at modtage og bistå asylansøgere og flygtninge på hele det nationale territorium. Programmet blev iværksat på initiativ af indenrigsministeriet, UNHCR og sammenslutningen af italienske kommunale myndigheder (ANCI).

KONKLUSION

| 45. | Midlerne fra Den Europæiske Flygtningefond blev tildelt på basis af statistiske data. Retten konstaterede, at disse data ikke var fyldestgørende, ensartede, sammenlignelige og pålidelige. Først i 2005 efter flere års forberedelser fremsatte Kommissionen forslag til en forordning om harmonisering af statistikkerne (jf. punkt 20, 21 og 22). |
| --- | --- |

45.

Midlerne fra Den Europæiske Flygtningefond blev tildelt på basis af statistiske data. Retten konstaterede, at disse data ikke var fyldestgørende, ensartede, sammenlignelige og pålidelige. Først i 2005 efter flere års forberedelser fremsatte Kommissionen forslag til en forordning om harmonisering af statistikkerne (jf. punkt 20, 21 og 22).

| 46. | Kommissionen offentliggjorde nogle af gennemførelsesbestemmelserne sent, og medlemsstaterne havde derfor ikke klare retningslinjer i ERF's opstartsfase. Den administrative procedure for tildeling af midler var tung, og det førte til betalingsforsinkelser i medlemsstaterne (jf. punkt 26-33). |
| --- | --- |

46.

Kommissionen offentliggjorde nogle af gennemførelsesbestemmelserne sent, og medlemsstaterne havde derfor ikke klare retningslinjer i ERF's opstartsfase. Den administrative procedure for tildeling af midler var tung, og det førte til betalingsforsinkelser i medlemsstaterne (jf. punkt 26-33).

| 47. | Centrale ERF-begreber (f.eks målgrupper og støtteberettigede foranstaltninger, jf. punkt 34, 35 og 36) var ikke klart defineret i Rådets beslutning. Kommissionen vejledte ikke altid medlemsstaterne, så det kunne undgås, at bestemmelserne blev fortolket forskelligt. Retten konstaterede ingen tilfælde, hvor bestemmelserne systematisk blev misbrugt, men de blev ikke anvendt på samme måde i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

47.

Centrale ERF-begreber (f.eks målgrupper og støtteberettigede foranstaltninger, jf. punkt 34, 35 og 36) var ikke klart defineret i Rådets beslutning. Kommissionen vejledte ikke altid medlemsstaterne, så det kunne undgås, at bestemmelserne blev fortolket forskelligt. Retten konstaterede ingen tilfælde, hvor bestemmelserne systematisk blev misbrugt, men de blev ikke anvendt på samme måde i medlemsstaterne.

| 48. | Kommissionen kunne ikke altid sikre, at der blev anvendt forsvarlige forvaltningspraksis i medlemsstaterne (jf. punkt 39). |
| --- | --- |

48.

Kommissionen kunne ikke altid sikre, at der blev anvendt forsvarlige forvaltningspraksis i medlemsstaterne (jf. punkt 39).

| 49. | Der forelå kun få data om ERF's virkning på medlemsstaternes indsats på asylområdet (jf. punkt 40, 41 og 42). |
| --- | --- |

49.

Der forelå kun få data om ERF's virkning på medlemsstaternes indsats på asylområdet (jf. punkt 40, 41 og 42).

| 50. | Resultaterne af den endelige rapport kunne ikke tages i betragtning, fordi den ikke var blevet vedtaget på det tidspunkt, hvor revisionen blev gennemført (jf. punkt 16 og 41). |
| --- | --- |

50.

Resultaterne af den endelige rapport kunne ikke tages i betragtning, fordi den ikke var blevet vedtaget på det tidspunkt, hvor revisionen blev gennemført (jf. punkt 16 og 41).

ANBEFALINGER

| 51. | Kommissionen bør fortsætte arbejdet med at harmonisere de statistiske data. Sideløbende med harmoniseringen af de statistiske data bør Kommissionen fastlægge foranstaltninger, der gør det muligt at verificere dataene. |
| --- | --- |

51.

Kommissionen bør fortsætte arbejdet med at harmonisere de statistiske data. Sideløbende med harmoniseringen af de statistiske data bør Kommissionen fastlægge foranstaltninger, der gør det muligt at verificere dataene.

| 52. | Kommissionen har ændret en række statistiske data. Når Kommissionen efterfølgende ændrer statistiske data, bør den ved fordelingen af midlerne tage de ændrede oplysninger i betragtning. |
| --- | --- |

52.

Kommissionen har ændret en række statistiske data. Når Kommissionen efterfølgende ændrer statistiske data, bør den ved fordelingen af midlerne tage de ændrede oplysninger i betragtning.

| 53. | Hvis Kommissionen ikke kan garantere, at statistikkerne er pålidelige, og at midlerne tildeles i forhold til antallet af modtagne flygtninge og asylansøgere, bør den overveje andre måder at tildele midlerne på, f.eks faste beløb. |
| --- | --- |

53.

Hvis Kommissionen ikke kan garantere, at statistikkerne er pålidelige, og at midlerne tildeles i forhold til antallet af modtagne flygtninge og asylansøgere, bør den overveje andre måder at tildele midlerne på, f.eks faste beløb.

| 54. | Rettens revision viste, at nogle af bestemmelserne i ERF I, navnlig støtteberettigelsereglerne, kunne fortolkes meget forskelligt. Retten anbefaler, at Kommissionen, Parlamentet og Rådet — under hensyntagen til Rettens revisionsresultater og de ændringer, der allerede er foretaget i ERF II — overvejer, om de ønsker, at ERF fremover skal have en klarere og mere præcis målretning. |
| --- | --- |

54.

Rettens revision viste, at nogle af bestemmelserne i ERF I, navnlig støtteberettigelsereglerne, kunne fortolkes meget forskelligt. Retten anbefaler, at Kommissionen, Parlamentet og Rådet — under hensyntagen til Rettens revisionsresultater og de ændringer, der allerede er foretaget i ERF II — overvejer, om de ønsker, at ERF fremover skal have en klarere og mere præcis målretning.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 21. marts 2007.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

---

(1)  Artikel 61 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, som ændret ved Amsterdam-traktaten.

1

(2)  Rådets beslutning 2000/596/EF af 28. september 2000 om oprettelse af en europæisk flygtningefond (EFT L 252 af 6.10.2000).

2

(3)  2. betragtning i beslutning 2000/596/EF.

3

(4)  Bevillinger til nødforanstaltninger, som ikke er udnyttet mellem 2000 og 2004.

4

Kilde: Europa-Kommissionens regnskabssystem.

Kilde:

(5)  Jf. artikel 53 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002).

5

(6)  Konvention om flygtninges retsstilling, Genève, 28. juli 1951, De Forenede Nationers Traktatsamling, bind 189, s. 137. Vedtaget den 28. juli 1951 af De Forenede Nationers konference af befuldmægtigede om flygtninges og statsløse personers retsstilling indkaldt i henhold til Generalforsamlingens resolution 429 (V) af 14. december 1950; konventionen trådte i kraft den 22. april 1954 i overensstemmelse med artikel 43.

6

(7)  Rådets beslutning 2004/904/EF af 2. december 2004 om Den Europæiske Flygtningefond for perioden 2005-2010 (EUT L 381 af 28.12.2004). Danmark deltager ikke i ERF.

7

(8)  Kapitel 6, s. 200, 201 og 202 i årsberetningen for regnskabsåret 2003 (EUT C 293 af 30.11.2004), kapitel 6, s. 165, 166 og 176 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 (EUT C 301 af 30.11.2005).

8

(9)  Artikel 20 i beslutning 2000/596/EF.

9

(10)  Artikel 3 i beslutning 2000/596/EF.

10

(11)  Artikel 10, stk. 2, i beslutning 2000/596/EF.

11

(12)  Artikel 10, stk. 3, i beslutning 2000/596/EF.

12

(13)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over migration og international beskyttelse, KOM(2005) 375 endelig Bruxelles, 14. september 2005, 2005/0156 (COD).

13

(14)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over migration og international beskyttelse, KOM(2005) 375 endelig Bruxelles, 14. september 2005, 2005/0156 (COD), s. 4.

14

(15)  CIREA's (Oplysnings-, Analyse- og Udvekslingscenter for Asyl) årsberetning for 1999 og 2000.

15

(16)  CIREA's årsberetning for 1999 og 2000 og Monthly Statistics on asylym report, august 2002.

16

Monthly Statistics on asylym report

(17)  Artikel 3 i beslutning 2004/904/EF.

17

(18)  Artikel 17, stk. 3, i beslutning 2004/904/EF.

18

(19)  Artikel 14, stk. 2, i beslutning 2000/596/EF.

19

(20)  Artikel 4, stk. 4, i beslutning 2000/596/EF.

20

(21)  Betragtning 7 i beslutning 2000/596/EF.

21

(22)  Det Europæiske Råd for Flygtninge og Personer i Eksil sondrer mellem frivillig, obligatorisk og tvungen hjemsendelse, og på samlingen i Rådet (retlige og indre anliggender) den 12.-13. oktober 2005 udtalte det, at det er vigtigt at sondre mellem frivillig hjemsendelse af personer, som frit vælger at udøve deres ret til at vende tilbage til deres oprindelsesland eller sædvanlige opholdssted, og personer, som ikke har juridisk grundlag for at blive, og som indvilliger i at vende hjem (erklæring fra Det Europæiske Råd for Flygtninge og Personer i Eksil, s. 4).

22

(23)  Artikel 4, stk. 1, i beslutning 2004/904/EF.

23

(24)  Artikel 27 i beslutning 2004/904/EF.

24

(25)  Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender: Mid-term Evaluation of the European Refugee Fund, endelig rapport, december 2003.

25

Mid-term Evaluation of the European Refugee Fund

---

BILAG I

Sammenligning af fællesskabsbestemmelserne om Den Europæiske Flygtningefond for perioden 2000-2004 (ERF I) og for perioden 2005-2010 (ERF II)

INDLEDNING

Denne sammenligning er baseret på følgende dokumenter:

| — | Rådets beslutning 2000/596/EF af 28. september 2000 |
| --- | --- |

—

Rådets beslutning 2000/596/EF af 28. september 2000

| — | Kommissionens beslutning 2001/275/EF af 20. marts 2001 |
| --- | --- |

—

Kommissionens beslutning 2001/275/EF af 20. marts 2001

| — | Kommissionens beslutning 2002/307/EF af 18. december 2001 |
| --- | --- |

—

Kommissionens beslutning 2002/307/EF af 18. december 2001

| — | Rådets beslutning 2004/904/EF af 2. december 2004 |
| --- | --- |

—

Rådets beslutning 2004/904/EF af 2. december 2004

| — | Begrundelse og forslag til Rådets beslutning SEK(2004)161 om Den Europæiske Flygtningefond for perioden 2005-2010 |
| --- | --- |

—

Begrundelse og forslag til Rådets beslutning SEK(2004)161 om Den Europæiske Flygtningefond for perioden 2005-2010

| — | Extended Impact Assessment. Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, SEC(2004)161 af 12.2.2004. |
| --- | --- |

—

Extended Impact Assessment. Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, SEC(2004)161 af 12.2.2004.

Sammenligningen fremhæver kun de væsentligste forskelle mellem ERF I og ERF II. Der foretages hverken en analyse eller en vurdering af disse ændringer.

I.   MÅL OG OPGAVER

| | Programmet for perioden 2000-2004 | Programmet for perioden 2005-2010 |
| --- | --- | --- |
| Mål | Den Europæiske Flygtningefond er et finansielt instrument, som primært har til sigte at støtte og fremme medlemsstaternes indsats med hensyn til modtagelse af flygtninge og fordrevne og følgerne heraf. |
| Periode | 5 år, fra den 1. januar 2000 til den 31. december 2004. | 6 år, fra den 1. januar 2005 til den 31. december 2010. |
| Målgrupper | Fem målgrupper:






  1. | Genève-konventionen |

Programmet for perioden 2000-2004

Programmet for perioden 2005-2010

Mål

Den Europæiske Flygtningefond er et finansielt instrument, som primært har til sigte at støtte og fremme medlemsstaternes indsats med hensyn til modtagelse af flygtninge og fordrevne og følgerne heraf.

Periode

5 år, fra den 1. januar 2000 til den 31. december 2004.

6 år, fra den 1. januar 2005 til den 31. december 2010.

Målgrupper

Fem målgrupper:

1.

Genève-konventionen

| 2. | international beskyttelse, der ydes af en medlemsstat |
| --- | --- |

2.

international beskyttelse, der ydes af en medlemsstat

| 3. | personer, som har ansøgt om en af de former for beskyttelse, der er nævnt i punkt 1 eller 2 |
| --- | --- |

3.

personer, som har ansøgt om en af de former for beskyttelse, der er nævnt i punkt 1 eller 2

| 4. | midlertidig beskyttelse i en medlemsstat |
| --- | --- |

4.

midlertidig beskyttelse i en medlemsstat

| 5. | personer, hvis ret til midlertidig beskyttelse er ved at blive behandlet i en medlemsstat. |
| --- | --- |

5.

personer, hvis ret til midlertidig beskyttelse er ved at blive behandlet i en medlemsstat.

(Artikel 3, beslutning 2000/596/EF)

Fire målgrupper:

| 1. | Genève-konventionen |
| --- | --- |

1.

Genève-konventionen

| 2. | subsidiær beskyttelse i medfør af Rådets direktiv 2004/83/EF |
| --- | --- |

2.

subsidiær beskyttelse i medfør af Rådets direktiv 2004/83/EF

| 3. | personer, som har ansøgt om en af de former for beskyttelse, der er nævnt i punkt 1 eller 2 |
| --- | --- |

3.

personer, som har ansøgt om en af de former for beskyttelse, der er nævnt i punkt 1 eller 2

| 4. | midlertidig beskyttelse i medfør af direktiv 2001/55/EF (midlertidig beskyttelse/massetilstrømning). |
| --- | --- |

4.

midlertidig beskyttelse i medfør af direktiv 2001/55/EF (midlertidig beskyttelse/massetilstrømning).

(Artikel 3, beslutning 2004/904/EF)

Programmering

Ingen flerårige programmer, årlige bevillinger.

Flerårig programmering for to perioder af tre år. For hver programmeringsperiode forelægger medlemsstaterne et flerårigt program for Kommissionen.

(Artikel 15, beslutning 2004/904/EF)

Foranstaltninger

Der ydes støtte til medlemsstaterne til tre forskellige typer foranstaltninger: modtagelsesforhold, integration og hjemsendelse.

Modtagelse

| — | infrastrukturer eller tjenester forbundet med indlogering |
| --- | --- |

—

infrastrukturer eller tjenester forbundet med indlogering

| — | materiel bistand |
| --- | --- |

—

materiel bistand

| — | lægehjælp |
| --- | --- |

—

lægehjælp

| — | social bistand |
| --- | --- |

—

social bistand

| — | hjælp med administrative og retslige formaliteter, herunder retshjælp. |
| --- | --- |

—

hjælp med administrative og retslige formaliteter, herunder retshjælp.

Integration

| — | social bistand i form af bolig, subsistensmidler og lægehjælp |
| --- | --- |

—

social bistand i form af bolig, subsistensmidler og lægehjælp

| — | foranstaltninger til fremme af de pågældendes tilpasning til samfundet eller deres evne til at forsørge sig selv. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til fremme af de pågældendes tilpasning til samfundet eller deres evne til at forsørge sig selv.

Hjemsendelse

| — | oplysning og rådgivning om programmer for frivillig hjemsendelse og om situationen i hjemlandet |
| --- | --- |

—

oplysning og rådgivning om programmer for frivillig hjemsendelse og om situationen i hjemlandet

| — | generelle eller erhvervsfaglige uddannelsesforanstaltninger og hjælp til genetablering. |
| --- | --- |

—

generelle eller erhvervsfaglige uddannelsesforanstaltninger og hjælp til genetablering.

(Artikel 4, beslutning 2000/596/EF)

Det er muligt at kombinere foranstaltningerne (modtagelse, integration, frivillig tilbagevenden).

De foranstaltninger, der kan modtage støtte, er nogle steder mere specifikt beskrevet.

Der ydes støtte til foranstaltninger vedrørende modtagelsesforhold og asylprocedurer (indlogering, læge- og psykologhjælp, social bistand, uddannelse, sprogundervisning).

Der ydes støtte til flere foranstaltninger vedrørende integration (foranstaltninger, der fremmer deltagelse i det civile og kulturelle liv; undervisning, erhvervsuddannelse samt anerkendelse af kvalifikationer og eksamensbeviser; foranstaltninger, der fremmer integrationen af disse personer, og som inddrager lokale myndigheder, almenheden eller flygtningesammenslutninger, frivillige grupper, arbejdsmarkedets parter).

De foranstaltninger vedrørende frivillig tilbagevenden, som kan modtage støtte, kan bl.a. bestå i: orientering og rådgivning, orientering om oprindelseslandet eller -regionen, almen uddannelse eller erhvervsuddannelse, foranstaltninger, som fremmer tilrettelæggelse og gennemførelse af nationale programmer for frivillig tilbagevenden.

I forbindelse med foranstaltningerne skal der tages hensyn til situationen for sårbare personer.

(Artikel 4-7, beslutning 2004/904/EF)

Fællesskabsforanstaltninger

De støtteberettigede foranstaltninger vedrører følgende områder: undersøgelser, udveksling af erfaringer, samarbejdsfremmende projekter og evaluering af gennemførelsen af de forskellige foranstaltninger samt teknisk bistand.

(Artikel 5, beslutning 2000/596/EF)

Fællesskabsforanstaltningerne lægger vægt på tværnationale foranstaltninger eller foranstaltninger af interesse for Fællesskabet som helhed.

(Artikel 8, beslutning 2004/904/EF)

II.   BESTEMMELSER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSE OG FORVALTNING

| | Programmet for perioden 2000-2004 | Programmet for perioden 2005-2010 |
| --- | --- | --- |
| Gennemførelse | Medlemsstaterne er ansvarlige for gennemførelsen af de foranstaltninger, fonden yder støtte til. Der udpeges en ansvarlig myndighed (offentlig myndighed), som varetager kommunikationen med Kommissionen. | Medlemsstaterne udnævner en ansvarlig myndighed. Denne myndighed skal være et administrativt organ i medlemsstaten selv eller et nationalt offentligt organ. Myndigheden kan overdrage nogle eller alle sine gennemførelsesopgaver til en anden offentlig forvaltning eller en privatretlig enhed, der er underlagt medlemsstatens ret og har en public service-opgave. |
| | Kommissionens, medlemsstaternes og den ansvarlige myndigheds respektive ansvarsområder beskrives mere detaljeret. |
| Ingen minimumskrav til den ansvarlige myndighed.
  (Artikel 7, beslutning 2000/596/EF) | Der er fastsat minimumskrav til den ansvarlige myndighed.
  (Artikel 12 og 13, beslutning 2004/904/EF) |
| Ansøgning om medfinansiering | Medlemsstaten sender en gang om året en ansøgning om medfinansiering.
  (Artikel 8, beslutning 2000/596/EF) | I overensstemmelse med den flerårige programmering fremsætter medlemsstaterne på grundlag af Kommissionens retningslinjer et forslag til et flerårigt program.
  (Artikel 15, beslutning 2004/904/EF) |

Programmet for perioden 2000-2004

Programmet for perioden 2005-2010

Gennemførelse

Medlemsstaterne er ansvarlige for gennemførelsen af de foranstaltninger, fonden yder støtte til. Der udpeges en ansvarlig myndighed (offentlig myndighed), som varetager kommunikationen med Kommissionen.

Medlemsstaterne udnævner en ansvarlig myndighed. Denne myndighed skal være et administrativt organ i medlemsstaten selv eller et nationalt offentligt organ. Myndigheden kan overdrage nogle eller alle sine gennemførelsesopgaver til en anden offentlig forvaltning eller en privatretlig enhed, der er underlagt medlemsstatens ret og har en public service-opgave.

Kommissionens, medlemsstaternes og den ansvarlige myndigheds respektive ansvarsområder beskrives mere detaljeret.

Ingen minimumskrav til den ansvarlige myndighed.

(Artikel 7, beslutning 2000/596/EF)

Der er fastsat minimumskrav til den ansvarlige myndighed.

(Artikel 12 og 13, beslutning 2004/904/EF)

Ansøgning om medfinansiering

Medlemsstaten sender en gang om året en ansøgning om medfinansiering.

(Artikel 8, beslutning 2000/596/EF)

I overensstemmelse med den flerårige programmering fremsætter medlemsstaterne på grundlag af Kommissionens retningslinjer et forslag til et flerårigt program.

(Artikel 15, beslutning 2004/904/EF)

III.   FINANSIEL STYRING

| | Programmet for perioden 2000-2004 | Programmet for perioden 2005-2010 |
| --- | --- | --- |
| Finansielle bestemmelser | 216 millioner euro.
  (Artikel 2, beslutning 2000/596/EF) | 114 millioner euro for perioden 2005-2006. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.
  (Artikel 2, beslutning 2004/904/EF) |
| Finansie-ringsstruktur | Den finansielle støtte fra fonden kan højst dække 50 % af de samlede udgifter til hver enkelt foranstaltning. Denne andel kan forhøjes til 75 % i de medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden.
  (Artikel 13, beslutning 2000/596/EF) | Den finansielle støtte fra fonden kan ikke overstige 50 % af de samlede udgifter til en specifik foranstaltning. Men denne andel kan hæves til 60 % for foranstaltninger, der i særlig grad er nyskabende, og til 75 % i medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden.
  Støtten kan ikke overstige 80 % af de samlede udgifter til specifikke fællesskabsforanstaltninger.
  (Artikel 20, beslutning 2004/904/EF) |
| Teknisk og administrativ bistand | Op til 5 % af det beløb, der tildeles medlemsstaten, kan afsættes til teknisk og administrativ bistand.
  (Artikel 12, beslutning 2000/596/EF) | Det årlige beløb til teknisk og administrativ bistand kan ikke overstige 7 % af den samlede årlige samfinansiering plus 30 000 euro.
  (Artikel 18, beslutning 2004/904/EF) |
| Årlig fordeling | I ERF I faldt det faste beløb:
  500 000 euro for 2000 og 100 000 euro for 2004.
  (Artikel 10, beslutning 2000/596/EF) | Fast beløb på 300 000 euro. Beløbet nedsættes ikke gradvist som i ERF I. Særlig tildeling på 500 000 euro til de nye medlemsstater i de første tre år af ERF II.
  (Artikel 17, beslutning 2004/904/EF) |
| Betalinger | Acontobeløb, mellemliggende betaling og restbeløb. | Første forskud, andet forskud og restbeløb. |
| Så snart Kommissionens beslutning er vedtaget, udbetales et acontobeløb svarende til 50 % af beløbet. | Der udbetales et forskud på 50 % af beløbet senest 60 dage efter Kommissionens beslutning om samfinansiering. |
| Der foretages en mellemliggende betaling på op til 30 %, når medlemsstaten meddeler, at den har brugt halvdelen af acontobeløbet. | Der udbetales endnu et forskud senest tre måneder efter, at Kommissionen har godkendt en rapport om gennemførelsen af det årlige arbejdsprogram samt en udgiftsanmeldelse, der godtgør, at udgifterne har udgjort mindst 70 % af det første forskud. Beløbet kan ikke overstige 50 % af det samlede beløb eller forskellen mellem beløbet for de udvalgte projekter og det første forskud. |
| | Restbeløbet betales senest tre måneder efter godkendelsen af medlemsstatens regnskaber og af den årlige rapport om programmets gennemførelse.
  (Artikel 17, beslutning 2000/596/EF) | Restbeløbet udbetales senest tre måneder efter Kommissionens godkendelse af den endelige gennemførelsesrapport og anmeldelsen af de endelige udgifter i forbindelse med årsprogrammet.
  (Artikel 23, beslutning 2004/904/EF) |
| Midler til fællesskabsforanstaltninger | På Kommissionens initiativ kan op til 5 % af fondens disponible midler benyttes til at finansiere innovative foranstaltninger eller foranstaltninger, der er af interesse for Fællesskabet som helhed. Fonden kan finansiere sådanne foranstaltninger med op til 100 %.
  (Artikel 5, beslutning 2000/596/EF) | Op til 7 % af fondens disponible midler kan anvendes til at finansiere fællesskabsforanstaltninger, primært tværnationale foranstaltninger eller foranstaltninger af interesse for Fællesskabet som helhed vedrørende asylpolitikken og foranstaltninger, der finder anvendelse på flygtninge og fordrevne personer. ERF kan finansiere sådanne foranstaltninger med op til 80 %.
  (Artikel 8, beslutning 2004/904/EF) |

Programmet for perioden 2000-2004

Programmet for perioden 2005-2010

Finansielle bestemmelser

216 millioner euro.

(Artikel 2, beslutning 2000/596/EF)

114 millioner euro for perioden 2005-2006. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

(Artikel 2, beslutning 2004/904/EF)

Finansie-ringsstruktur

Den finansielle støtte fra fonden kan højst dække 50 % af de samlede udgifter til hver enkelt foranstaltning. Denne andel kan forhøjes til 75 % i de medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden.

(Artikel 13, beslutning 2000/596/EF)

Den finansielle støtte fra fonden kan ikke overstige 50 % af de samlede udgifter til en specifik foranstaltning. Men denne andel kan hæves til 60 % for foranstaltninger, der i særlig grad er nyskabende, og til 75 % i medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden.

Støtten kan ikke overstige 80 % af de samlede udgifter til specifikke fællesskabsforanstaltninger.

(Artikel 20, beslutning 2004/904/EF)

Teknisk og administrativ bistand

Op til 5 % af det beløb, der tildeles medlemsstaten, kan afsættes til teknisk og administrativ bistand.

(Artikel 12, beslutning 2000/596/EF)

Det årlige beløb til teknisk og administrativ bistand kan ikke overstige 7 % af den samlede årlige samfinansiering plus 30 000 euro.

(Artikel 18, beslutning 2004/904/EF)

Årlig fordeling

I ERF I faldt det faste beløb:

500 000 euro for 2000 og 100 000 euro for 2004.

(Artikel 10, beslutning 2000/596/EF)

Fast beløb på 300 000 euro. Beløbet nedsættes ikke gradvist som i ERF I. Særlig tildeling på 500 000 euro til de nye medlemsstater i de første tre år af ERF II.

(Artikel 17, beslutning 2004/904/EF)

Betalinger

Acontobeløb, mellemliggende betaling og restbeløb.

Første forskud, andet forskud og restbeløb.

Så snart Kommissionens beslutning er vedtaget, udbetales et acontobeløb svarende til 50 % af beløbet.

Der udbetales et forskud på 50 % af beløbet senest 60 dage efter Kommissionens beslutning om samfinansiering.

Der foretages en mellemliggende betaling på op til 30 %, når medlemsstaten meddeler, at den har brugt halvdelen af acontobeløbet.

Der udbetales endnu et forskud senest tre måneder efter, at Kommissionen har godkendt en rapport om gennemførelsen af det årlige arbejdsprogram samt en udgiftsanmeldelse, der godtgør, at udgifterne har udgjort mindst 70 % af det første forskud. Beløbet kan ikke overstige 50 % af det samlede beløb eller forskellen mellem beløbet for de udvalgte projekter og det første forskud.

Restbeløbet betales senest tre måneder efter godkendelsen af medlemsstatens regnskaber og af den årlige rapport om programmets gennemførelse.

(Artikel 17, beslutning 2000/596/EF)

Restbeløbet udbetales senest tre måneder efter Kommissionens godkendelse af den endelige gennemførelsesrapport og anmeldelsen af de endelige udgifter i forbindelse med årsprogrammet.

(Artikel 23, beslutning 2004/904/EF)

Midler til fællesskabsforanstaltninger

På Kommissionens initiativ kan op til 5 % af fondens disponible midler benyttes til at finansiere innovative foranstaltninger eller foranstaltninger, der er af interesse for Fællesskabet som helhed. Fonden kan finansiere sådanne foranstaltninger med op til 100 %.

(Artikel 5, beslutning 2000/596/EF)

Op til 7 % af fondens disponible midler kan anvendes til at finansiere fællesskabsforanstaltninger, primært tværnationale foranstaltninger eller foranstaltninger af interesse for Fællesskabet som helhed vedrørende asylpolitikken og foranstaltninger, der finder anvendelse på flygtninge og fordrevne personer. ERF kan finansiere sådanne foranstaltninger med op til 80 %.

(Artikel 8, beslutning 2004/904/EF)

IV.   OVERVÅGNING, EVALUERING OG RAPPORTER

| | Programmet for perioden 2000-2004 | Programmet for perioden 2005-2010 |
| --- | --- | --- |
| Kontrol | Kontrollen skal omfatte mindst 20 % af de samlede støtteberettigede udgifter.
  (Artikel 5, beslutning 2002/307/EF) | Kontrollen skal omfatte mindst 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter for hvert årligt gennemførelsesprogram.
  (Artikel 25, beslutning 2004/904/EF) |
| Overvågning og evaluering | Den ansvarlige myndighed tager skridt til at sikre, at foranstaltningerne overvåges og evalueres.
  (Artikel 20, beslutning 2000/596/EF) | Kommissionen overvåger og evaluerer fonden i samarbejde med medlemsstaterne.
  (Artikel 27, beslutning 2004/904/EF) |
| Opfølgningsordninger | Gennemførelsesbestemmelser for så vidt angår støtteberettigede udgifter og rapporter om gennemførelsen.
  (2001/275/EF) | |
| Medlemsstaternes rapporter | Den ansvarlige myndighed






  1) | udarbejder hvert år en sammenfattende rapport om gennemførelsen af de igangværende foranstaltninger |

Programmet for perioden 2000-2004

Programmet for perioden 2005-2010

Kontrol

Kontrollen skal omfatte mindst 20 % af de samlede støtteberettigede udgifter.

(Artikel 5, beslutning 2002/307/EF)

Kontrollen skal omfatte mindst 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter for hvert årligt gennemførelsesprogram.

(Artikel 25, beslutning 2004/904/EF)

Overvågning og evaluering

Den ansvarlige myndighed tager skridt til at sikre, at foranstaltningerne overvåges og evalueres.

(Artikel 20, beslutning 2000/596/EF)

Kommissionen overvåger og evaluerer fonden i samarbejde med medlemsstaterne.

(Artikel 27, beslutning 2004/904/EF)

Opfølgningsordninger

Gennemførelsesbestemmelser for så vidt angår støtteberettigede udgifter og rapporter om gennemførelsen.

(2001/275/EF)

Medlemsstaternes rapporter

Den ansvarlige myndighed

1)

udarbejder hvert år en sammenfattende rapport om gennemførelsen af de igangværende foranstaltninger

| 2) | sender senest seks måneder efter den frist, der fastsættes i beslutningen om medfinansiering i forbindelse med afholdelse af udgifterne, Kommissionen en endelig rapport med:






  — | et regnskab og en rapport om gennemførelsen af foranstaltningerne |
| --- | --- | --- |

2)

sender senest seks måneder efter den frist, der fastsættes i beslutningen om medfinansiering i forbindelse med afholdelse af udgifterne, Kommissionen en endelig rapport med:

—

et regnskab og en rapport om gennemførelsen af foranstaltningerne

| — | en evalueringsrapport om gennemførelsen og virkningen af de iværksatte foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

en evalueringsrapport om gennemførelsen og virkningen af de iværksatte foranstaltninger.

Ingen separat evaluering af programmets virkning.

(Artikel 20, 2000/596/EF)

Den ansvarlige myndighed

| 1) | indføjer bestemmelser i aftaler og kontrakter om, at der skal aflægges statusrapporter om gennemførelsen og en detaljeret slutrapport om gennemførelsen. |
| --- | --- |

1)

indføjer bestemmelser i aftaler og kontrakter om, at der skal aflægges statusrapporter om gennemførelsen og en detaljeret slutrapport om gennemførelsen.

| 2) | sender senest ni måneder efter den frist for udgifternes støtteberettigelse, der er fastsat i beslutningen om samfinansiering for hvert årsprogram, en slutrapport om gennemførelsen og en anmeldelse af de endelige udgifter. |
| --- | --- |

2)

sender senest ni måneder efter den frist for udgifternes støtteberettigelse, der er fastsat i beslutningen om samfinansiering for hvert årsprogram, en slutrapport om gennemførelsen og en anmeldelse af de endelige udgifter.

Medlemsstaterne sender:

| 1) | en evalueringsrapport vedrørende gennemførelsen af de foranstaltninger, der er samfinansieret af fonden senest den 31. december 2006 |
| --- | --- |

1)

en evalueringsrapport vedrørende gennemførelsen af de foranstaltninger, der er samfinansieret af fonden senest den 31. december 2006

| 2) | en evalueringsrapport vedrørende resultaterne og virkningerne af de foranstaltninger, der er samfinansieret af fonden senest den 30. juni 2009 |
| --- | --- |

2)

en evalueringsrapport vedrørende resultaterne og virkningerne af de foranstaltninger, der er samfinansieret af fonden senest den 30. juni 2009

| 3) | en evalueringsrapport om resultaterne og virkningerne af de foranstaltninger, der er samfinansieret af fonden senest den 30. juni 2012. |
| --- | --- |

3)

en evalueringsrapport om resultaterne og virkningerne af de foranstaltninger, der er samfinansieret af fonden senest den 30. juni 2012.

(Artikel 28, 2004/904/EF)

Modtagerne af de rapporter, Kommissionen forelægger, og de forskellige typer rapporter

Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet:

| 1) | en midtvejsrapport (2002) |
| --- | --- |

1)

en midtvejsrapport (2002)

| 2) | en endelig rapport (2005). |
| --- | --- |

2)

en endelig rapport (2005).

(Artikel 20, beslutning 2000/596/EF)

Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget:

| 1) | en foreløbig rapport vedrørende de opnåede resultater og de kvalitative og kvantitative aspekter af iværksættelsen af fonden, evt. ledsaget af et forslag om justering senest den 30. april 2007 |
| --- | --- |

1)

en foreløbig rapport vedrørende de opnåede resultater og de kvalitative og kvantitative aspekter af iværksættelsen af fonden, evt. ledsaget af et forslag om justering senest den 30. april 2007

| 2) | en foreløbig evalueringsrapport og et forslag vedrørende videreførelsen af fonden senest den 31. december 2009 |
| --- | --- |

2)

en foreløbig evalueringsrapport og et forslag vedrørende videreførelsen af fonden senest den 31. december 2009

| 3) | en efterfølgende evalueringsrapport senest den 31. december 2012. |
| --- | --- |

3)

en efterfølgende evalueringsrapport senest den 31. december 2012.

(Artikel 28, beslutning 2004/904/EF)

---

BILAG II

FORDELINGEN AF MIDLER PR. MEDLEMSSTAT (2000-2004)

| (euro) |
| --- |
| | ERF 2004 | ERF 2003 | ERF 2002 | ERF 2001 | ERF 2000 | I alt ERF 2000-2004 |
| Østrig | 2 230 280 | 2 007 650 | 1 938 106 | 1 454 754 | 912 382 | 8 543 173 |
| Belgien | 2 131 527 | 2 381 192 | 2 729 083 | 1 869 725 | 1 233 201 | 10 344 727 |
| Finland | 392 633 | 524 730 | 671 256 | 673 606 | 651 387 | 2 913 612 |
| Frankrig | 4 041 961 | 5 067 825 | 4 133 681 | 3 156 228 | 2 255 055 | 18 654 750 |
| Tyskland | 8 113 022 | 9 935 792 | 10 324 675 | 8 391 364 | 6 218 899 | 42 983 751 |
| Grækenland | 459 296 | 439 481 | 535 611 | 629 043 | 652 057 | 2 715 489 |
| Irland | 919 091 | 981 675 | 965 573 | 709 110 | 632 205 | 4 207 654 |
| Italien | 741 665 | 2 396 268 | 3 460 943 | 2 741 881 | 1 956 105 | 11 296 861 |
| Luxembourg | 171 648 | 299 703 | 411 195 | 481 073 | 528 972 | 1 892 591 |
| Nederlandene | 2 972 103 | 3 239 737 | 4 175 006 | 3 642 650 | 2 984 949 | 17 014 444 |
| Portugal | 123 370 | 304 394 | 457 006 | 518 816 | 534 238 | 1 937 823 |
| Spanien | 665 287 | 786 229 | 933 064 | 837 462 | 745 291 | 3 967 333 |
| Sverige | 2 691 652 | 2 869 672 | 3 326 823 | 2 555 672 | 1 808 621 | 13 252 440 |
| Det Forenede Kongerige | 10 877 221 | 8 923 101 | 8 764 928 | 4 819 118 | 2 902 640 | 36 287 008 |
| Tiltrædende lande | 3 626 695 | | | | | 3 626 695 |
| Fællesskabsforanstaltninger | 2 113 550 | 2 113 550 | 2 254 050 | 1 709 500 | 1 264 000 | 9 454 650 |
| I alt | 42 271 000 | 42 271 000 | 45 081 000 | 34 190 000 | 25 280 000 | 189 093 000 |
| Kilde: Kommissionens beslutninger for perioden 2000-2004. |

(euro)

ERF 2004

ERF 2003

ERF 2002

ERF 2001

ERF 2000

I alt ERF 2000-2004

Østrig

2 230 280

2 007 650

1 938 106

1 454 754

912 382

8 543 173

Belgien

2 131 527

2 381 192

2 729 083

1 869 725

1 233 201

10 344 727

Finland

392 633

524 730

671 256

673 606

651 387

2 913 612

Frankrig

4 041 961

5 067 825

4 133 681

3 156 228

2 255 055

18 654 750

Tyskland

8 113 022

9 935 792

10 324 675

8 391 364

6 218 899

42 983 751

Grækenland

459 296

439 481

535 611

629 043

652 057

2 715 489

Irland

919 091

981 675

965 573

709 110

632 205

4 207 654

Italien

741 665

2 396 268

3 460 943

2 741 881

1 956 105

11 296 861

Luxembourg

171 648

299 703

411 195

481 073

528 972

1 892 591

Nederlandene

2 972 103

3 239 737

4 175 006

3 642 650

2 984 949

17 014 444

Portugal

123 370

304 394

457 006

518 816

534 238

1 937 823

Spanien

665 287

786 229

933 064

837 462

745 291

3 967 333

Sverige

2 691 652

2 869 672

3 326 823

2 555 672

1 808 621

13 252 440

Det Forenede Kongerige

10 877 221

8 923 101

8 764 928

4 819 118

2 902 640

36 287 008

Tiltrædende lande

3 626 695

3 626 695

Fællesskabsforanstaltninger

2 113 550

2 113 550

2 254 050

1 709 500

1 264 000

9 454 650

I alt

42 271 000

42 271 000

45 081 000

34 190 000

25 280 000

189 093 000

Kilde: Kommissionens beslutninger for perioden 2000-2004.

---

BILAG III

Fondens procedure for tildeling af foreløbige beløb til medlemsstaterne 2000-2001

Image

Fondens procedure for tildeling af foreløbige beløb til medlemsstaterne 2002-2003

Image

Fondens procedure for tildeling af foreløbige beløb til medlemsstaterne 2004

Image

---

KOMMISSIONENS SVAR

RESUMÉ

| I. | Som følge af Amsterdam-traktatens ikrafttrædelse den 1. maj 1999 blev Den Europæiske Flygtningefond (ERF) oprettet i september 2000, og fonden blev det første fællesskabsretlige instrument, der blev vedtaget på asyl- og immigrationsområdet på grundlag af den nye traktat (EF-traktatens artikel 63).
  Den Europæiske Flygtningefond er således et nyskabende finansielt instrument, som har til formål at støtte og fremme medlemsstaternes indsats med hensyn til modtagelse af flygtninge og fordrevne og følgerne heraf i en europæisk sammenhæng, hvor der i høj grad må reageres omgående. |
| --- | --- |

I.

Som følge af Amsterdam-traktatens ikrafttrædelse den 1. maj 1999 blev Den Europæiske Flygtningefond (ERF) oprettet i september 2000, og fonden blev det første fællesskabsretlige instrument, der blev vedtaget på asyl- og immigrationsområdet på grundlag af den nye traktat (EF-traktatens artikel 63).

Den Europæiske Flygtningefond er således et nyskabende finansielt instrument, som har til formål at støtte og fremme medlemsstaternes indsats med hensyn til modtagelse af flygtninge og fordrevne og følgerne heraf i en europæisk sammenhæng, hvor der i høj grad må reageres omgående.

| II. | Kommissionen har det generelle ansvar for gennemførelsen af fællesskabsbudgettet (i henhold til traktatens bestemmelser), men i retsgrundlaget for ERF hedder det, at »medlemsstaterne er ansvarlige for gennemførelsen af de foranstaltninger, hvortil der ydes støtte fra Fonden«. |
| --- | --- |

II.

Kommissionen har det generelle ansvar for gennemførelsen af fællesskabsbudgettet (i henhold til traktatens bestemmelser), men i retsgrundlaget for ERF hedder det, at »medlemsstaterne er ansvarlige for gennemførelsen af de foranstaltninger, hvortil der ydes støtte fra Fonden«.

| IV. | Formålet med at indsamle statistiske oplysninger til beregning af budgetbevillinger til de enkelte medlemsstater er, at midlerne skal tildeles på grundlag af de reelle behov. Retsgrundlaget fastslår, at der skal anvendes data vedrørende flygtninge og fordrevne for de seneste tre år, men disse data ændrer sig konstant. Derfor er Kommissionen stillet over for et kompliceret problem, som den søger at løse gradvis, men som aldrig helt kan elimineres. For så vidt angår perioden 2000-2004 mener Kommissionen, at den har søgt at foretage en retfærdig fordeling af midlerne mellem medlemsstaterne, hvilket er bekræftet af en uafhængig ekstern evaluering. |
| --- | --- |

IV.

Formålet med at indsamle statistiske oplysninger til beregning af budgetbevillinger til de enkelte medlemsstater er, at midlerne skal tildeles på grundlag af de reelle behov. Retsgrundlaget fastslår, at der skal anvendes data vedrørende flygtninge og fordrevne for de seneste tre år, men disse data ændrer sig konstant. Derfor er Kommissionen stillet over for et kompliceret problem, som den søger at løse gradvis, men som aldrig helt kan elimineres. For så vidt angår perioden 2000-2004 mener Kommissionen, at den har søgt at foretage en retfærdig fordeling af midlerne mellem medlemsstaterne, hvilket er bekræftet af en uafhængig ekstern evaluering.

| V. | Proceduren for vedtagelse af beslutningerne om medfinansiering til medlemsstaterne, som blev ændret under forhandlingerne om retsgrundlaget for ERF I, hæmmes af, at tidsplanerne for EU's budgetprocedure og for ERF I's programmeringsfase er delvis uforenelige. For at kunne overholde retsgrundlaget og ikke mindst for at sætte medlemsstaterne i stand til at planlægge deres foranstaltninger har Kommissionen valgt at træffe foreløbige beslutninger i slutningen af det foregående år på grundlag af det foreløbige budgetforslag og at træffe en revideret beslutning efter vedtagelsen af det endelige budget. |
| --- | --- |

V.

Proceduren for vedtagelse af beslutningerne om medfinansiering til medlemsstaterne, som blev ændret under forhandlingerne om retsgrundlaget for ERF I, hæmmes af, at tidsplanerne for EU's budgetprocedure og for ERF I's programmeringsfase er delvis uforenelige. For at kunne overholde retsgrundlaget og ikke mindst for at sætte medlemsstaterne i stand til at planlægge deres foranstaltninger har Kommissionen valgt at træffe foreløbige beslutninger i slutningen af det foregående år på grundlag af det foreløbige budgetforslag og at træffe en revideret beslutning efter vedtagelsen af det endelige budget.

| VI. | Ifølge retsgrundlaget for ERF skal Kommissionen sikre, at medlemsstaternes kontrolsystemer fungerer korrekt. De korrigerende foranstaltninger, som Kommissionen kan anvende under den delte forvaltning, såsom suspendering af betalinger og finansielle korrektioner, tager ofte lang tid at gennemføre, fordi medlemsstaternes ret til at svare skal respekteres, og virkningerne heraf fremkommer først på mellemlang sigt. Den reviderede finansforordning, som trådte i kraft i begyndelsen af 2007, præciserer i højere grad de forskellige aktørers ansvar i forbindelse med den delte forvaltning. |
| --- | --- |

VI.

Ifølge retsgrundlaget for ERF skal Kommissionen sikre, at medlemsstaternes kontrolsystemer fungerer korrekt. De korrigerende foranstaltninger, som Kommissionen kan anvende under den delte forvaltning, såsom suspendering af betalinger og finansielle korrektioner, tager ofte lang tid at gennemføre, fordi medlemsstaternes ret til at svare skal respekteres, og virkningerne heraf fremkommer først på mellemlang sigt. Den reviderede finansforordning, som trådte i kraft i begyndelsen af 2007, præciserer i højere grad de forskellige aktørers ansvar i forbindelse med den delte forvaltning.

| VII. | Kommissionen mener, at forskellene i forbindelse med foranstaltningernes gennemførelse afspejler ERF's filosofi, som er baseret på fælles retningslinjer og tilpasning af foranstaltningerne til de nationale målsætninger og behov. Da ERF har begrænsede midler, har det ikke været muligt at dække alle målsætninger på ensartet vis i alle medlemsstater, og Kommissionen mener, at enhver fortolkning, der overholder de generelle retningslinjer, må være tilladt.
  Med vedtagelsen af rammeprogrammet »Solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme« vil EU have fire finansielle instrumenter, hvis målsætninger og anvendelsesområder er mere detaljerede, og som vil gøre det muligt at imødegå de fleste af de problemer, Retten omtaler. |
| --- | --- |

VII.

Kommissionen mener, at forskellene i forbindelse med foranstaltningernes gennemførelse afspejler ERF's filosofi, som er baseret på fælles retningslinjer og tilpasning af foranstaltningerne til de nationale målsætninger og behov. Da ERF har begrænsede midler, har det ikke været muligt at dække alle målsætninger på ensartet vis i alle medlemsstater, og Kommissionen mener, at enhver fortolkning, der overholder de generelle retningslinjer, må være tilladt.

Med vedtagelsen af rammeprogrammet »Solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme« vil EU have fire finansielle instrumenter, hvis målsætninger og anvendelsesområder er mere detaljerede, og som vil gøre det muligt at imødegå de fleste af de problemer, Retten omtaler.

| VIII | Hvad angår vurderingen af, hvilken virkning ERF 2000-2004 har haft, har Kommissionen efter Rettens revision offentliggjort en evaluering på grundlag af en undersøgelse foretaget af uafhængige eksperter, som er meget positiv over for fondens resultater på trods af de begrænsede midler, der har været til rådighed for fonden i de pågældende fem år. |
| --- | --- |

VIII

Hvad angår vurderingen af, hvilken virkning ERF 2000-2004 har haft, har Kommissionen efter Rettens revision offentliggjort en evaluering på grundlag af en undersøgelse foretaget af uafhængige eksperter, som er meget positiv over for fondens resultater på trods af de begrænsede midler, der har været til rådighed for fonden i de pågældende fem år.

INDLEDNING

| 2. | Den Europæiske Flygtningefond (ERF) er det første fællesskabsretlige instrument, der er vedtaget på området asyl og immigration. |
| --- | --- |

2.

Den Europæiske Flygtningefond (ERF) er det første fællesskabsretlige instrument, der er vedtaget på området asyl og immigration.

| 6. | Valget af delt forvaltning til gennemførelse af ERF skulle understrege, at støtten via dette instrument vil være mere effektiv og mere målrettet, hvis de medfinansierede foranstaltninger var baseret på situationen og behovene i de enkelte medlemsstater. I henhold til Rådets beslutning skal Kommissionen bistås af et udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, bl.a. i forbindelse med vedtagelsen af reglerne for udgifters støtteberettigelse. |
| --- | --- |

6.

Valget af delt forvaltning til gennemførelse af ERF skulle understrege, at støtten via dette instrument vil være mere effektiv og mere målrettet, hvis de medfinansierede foranstaltninger var baseret på situationen og behovene i de enkelte medlemsstater. I henhold til Rådets beslutning skal Kommissionen bistås af et udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, bl.a. i forbindelse med vedtagelsen af reglerne for udgifters støtteberettigelse.

| 10-11. | Kommissionen havde mulighed for at foreslå Rådet at vedtage en række af de forbedringer, Retten havde ønsket og givet udtryk for i årsberetningerne for de tidligere år. På grundlag af Kommissionens forslag har Rådet accepteret en række juridiske ændringer for perioden 2005-2010, som forenkler gennemførelsesbestemmelserne.
  Definitionen af målgrupperne har kunnet præciseres for så vidt angår ERF II som følge af vedtagelsen af nye fællesskabsdirektiver på asylområdet. |
| --- | --- |

10-11.

Kommissionen havde mulighed for at foreslå Rådet at vedtage en række af de forbedringer, Retten havde ønsket og givet udtryk for i årsberetningerne for de tidligere år. På grundlag af Kommissionens forslag har Rådet accepteret en række juridiske ændringer for perioden 2005-2010, som forenkler gennemførelsesbestemmelserne.

Definitionen af målgrupperne har kunnet præciseres for så vidt angår ERF II som følge af vedtagelsen af nye fællesskabsdirektiver på asylområdet.

| 13. | Kommissionen har forelagt nogle nye finansieringsinstrumenter for perioden 2007-2013 som led i et rammeprogram for solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme. Bestemmelserne i disse instrumenter imødegår en række af de problemer, som Revisionsretten påpeger i sin beretning. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen har forelagt nogle nye finansieringsinstrumenter for perioden 2007-2013 som led i et rammeprogram for solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme. Bestemmelserne i disse instrumenter imødegår en række af de problemer, som Revisionsretten påpeger i sin beretning.

| 16. | Den endelige evaluering af ERF 2000-2004 er en fortsættelse af en lang række analyser i både medlemsstaterne og i Kommissionens tjenester. Kommissionen har bl.a. anmodet eksterne konsulenter om at foretage en samlet evaluering af ERF i perioden 2000-2004. Konsulenternes rapport forelå i marts 2006 og omfatter 1 125 sider.
  Kommissionen erkender dog, at den endelige rapport, som blev offentliggjort i december 2006, burde have været fremsendt til de øvrige institutioner inden september 2005. |
| --- | --- |

16.

Den endelige evaluering af ERF 2000-2004 er en fortsættelse af en lang række analyser i både medlemsstaterne og i Kommissionens tjenester. Kommissionen har bl.a. anmodet eksterne konsulenter om at foretage en samlet evaluering af ERF i perioden 2000-2004. Konsulenternes rapport forelå i marts 2006 og omfatter 1 125 sider.

Kommissionen erkender dog, at den endelige rapport, som blev offentliggjort i december 2006, burde have været fremsendt til de øvrige institutioner inden september 2005.

VAR FORDELINGEN AF MIDLERNE TIL MEDLEMSSTATERNE HENSIGTSMÆSSIG?

| 20-22. | Kommissionen fordelte budgetmidlerne på grundlag af de foreliggende data og i konstant dialog med medlemsstaterne. Der var ikke nogen fælles statistisk definition i 2000 af målgrupperne og af metoden til indsamling af statistiske oplysninger om asylansøgninger. Medlemsstaternes årlige dataindsamlinger var ikke specielt relateret til Kommissionens behov.
  Harmoniseringen på dette område (definitioner, proceduren for dataindsamling) har varet længere end forventet. Kommissionen har indført redskaber til at forbedre de indsamlede datas kvalitet og pålidelighed. Der er sket gradvise forbedringer mellem 2000 og 2004, og processen er stadig i gang. Dette viser, hvor komplicerede asylordningerne er, og hvor store forskelle der er mellem medlemsstaterne, når det gælder definition og optælling af asylansøgninger. De statistiske data, der er nødvendige for fondens tildelinger, er begrænsede, fordi der ikke er nogen specifik statistisk lovgivning, der forpligter medlemsstaterne til at indgive asyldata til Eurostat. I de første år af denne dataindsamling var der således mange data, som ikke blev indgivet systematisk og i tide af medlemsstaterne. Den foreløbige strategi har derfor måttet anvendes længere end planlagt.
  I mellemtiden forelagde Kommissionen i september 2005 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over migration og international beskyttelse (KOM (2005) 375 endelig). Dette forslag er et vigtigt skridt i retning af harmoniserede EF-statistikker over migration og asyl og forventes at forbedre situationen yderligere.
  Kommissionen havde ikke noget mandat til at foretage kontrol af asylordningerne og af de statistiske data, der blev udarbejdet. |
| --- | --- |

20-22.

Kommissionen fordelte budgetmidlerne på grundlag af de foreliggende data og i konstant dialog med medlemsstaterne. Der var ikke nogen fælles statistisk definition i 2000 af målgrupperne og af metoden til indsamling af statistiske oplysninger om asylansøgninger. Medlemsstaternes årlige dataindsamlinger var ikke specielt relateret til Kommissionens behov.

Harmoniseringen på dette område (definitioner, proceduren for dataindsamling) har varet længere end forventet. Kommissionen har indført redskaber til at forbedre de indsamlede datas kvalitet og pålidelighed. Der er sket gradvise forbedringer mellem 2000 og 2004, og processen er stadig i gang. Dette viser, hvor komplicerede asylordningerne er, og hvor store forskelle der er mellem medlemsstaterne, når det gælder definition og optælling af asylansøgninger. De statistiske data, der er nødvendige for fondens tildelinger, er begrænsede, fordi der ikke er nogen specifik statistisk lovgivning, der forpligter medlemsstaterne til at indgive asyldata til Eurostat. I de første år af denne dataindsamling var der således mange data, som ikke blev indgivet systematisk og i tide af medlemsstaterne. Den foreløbige strategi har derfor måttet anvendes længere end planlagt.

I mellemtiden forelagde Kommissionen i september 2005 et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over migration og international beskyttelse (KOM (2005) 375 endelig). Dette forslag er et vigtigt skridt i retning af harmoniserede EF-statistikker over migration og asyl og forventes at forbedre situationen yderligere.

Kommissionen havde ikke noget mandat til at foretage kontrol af asylordningerne og af de statistiske data, der blev udarbejdet.

| 23. | En række af fortolkningsforskellene i forbindelse med statistikkerne skyldes, at de nationale lovgivninger er forskellige, uden at dette dog påvirker dataenes pålidelighed. Kommissionen erkender, at indsamlingen af statistiske oplysninger har været hæmmet af en række faktorer, men i sidste instans har den bestræbt sig på at fastlægge et grundlag for en retfærdig fordeling af budgetmidlerne, hvilket bekræftes af den eksterne uafhængige evaluering af ERF I. |
| --- | --- |

23.

En række af fortolkningsforskellene i forbindelse med statistikkerne skyldes, at de nationale lovgivninger er forskellige, uden at dette dog påvirker dataenes pålidelighed. Kommissionen erkender, at indsamlingen af statistiske oplysninger har været hæmmet af en række faktorer, men i sidste instans har den bestræbt sig på at fastlægge et grundlag for en retfærdig fordeling af budgetmidlerne, hvilket bekræftes af den eksterne uafhængige evaluering af ERF I.

| 24. | I nogle tilfælde udtalte Eurostat, at det ikke var i stand til at kommentere eller kontrollere de alternative data, som var blevet foreslået for fordelingen af ERF-midlerne mellem medlemsstaterne. Men dette var kun, når medlemsstaterne ikke leverede tilstrækkelige metadata, hvis der ikke var foretaget opdelinger efter måned og/eller statsborgerskab (hvilket medfører, at dataenes indbyrdes sammenhæng ikke kan kontrolleres), eller hvis der var ikke-forklarede uoverensstemmelser med tidligere leverede data.
  I forbindelse med fordelingen af budgetmidlerne mellem medlemsstaterne mener Kommissionen, at den allerede nu tager hensyn til ændringer i statistikkerne, eftersom tildelingerne besluttes på grundlag af de seneste tre år; således bliver virkningen af efterfølgende revisioner udjævnet over tiden. Kommissionen mener ikke, at en efterfølgende revision af de tildelte midler til medlemsstaterne vil være hensigtsmæssig.
  Kommissionen erkender, at resultatet af informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne og Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af de statistikker, der skulle anvendes ved tildelingen af midler for ERF's første to år, kunne have været bedre dokumenteret. Der blev imidlertid gjort en indsats, som i tilfældet med Italien, for at foretage tilpasningerne på den bedst mulige måde. De kommunikationsprocedurer, der er fastlagt mellem Eurostat og medlemsstaterne med henblik på udarbejdelse af asylstatistikkerne, afspejler den praksis, der er vedtaget for andre statistikområder. Dette er en gennemsigtig proces, som giver medlemsstaterne gode muligheder for at kontrollere og validere/revidere deres nationale data. |
| --- | --- |

24.

I nogle tilfælde udtalte Eurostat, at det ikke var i stand til at kommentere eller kontrollere de alternative data, som var blevet foreslået for fordelingen af ERF-midlerne mellem medlemsstaterne. Men dette var kun, når medlemsstaterne ikke leverede tilstrækkelige metadata, hvis der ikke var foretaget opdelinger efter måned og/eller statsborgerskab (hvilket medfører, at dataenes indbyrdes sammenhæng ikke kan kontrolleres), eller hvis der var ikke-forklarede uoverensstemmelser med tidligere leverede data.

I forbindelse med fordelingen af budgetmidlerne mellem medlemsstaterne mener Kommissionen, at den allerede nu tager hensyn til ændringer i statistikkerne, eftersom tildelingerne besluttes på grundlag af de seneste tre år; således bliver virkningen af efterfølgende revisioner udjævnet over tiden. Kommissionen mener ikke, at en efterfølgende revision af de tildelte midler til medlemsstaterne vil være hensigtsmæssig.

Kommissionen erkender, at resultatet af informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne og Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af de statistikker, der skulle anvendes ved tildelingen af midler for ERF's første to år, kunne have været bedre dokumenteret. Der blev imidlertid gjort en indsats, som i tilfældet med Italien, for at foretage tilpasningerne på den bedst mulige måde. De kommunikationsprocedurer, der er fastlagt mellem Eurostat og medlemsstaterne med henblik på udarbejdelse af asylstatistikkerne, afspejler den praksis, der er vedtaget for andre statistikområder. Dette er en gennemsigtig proces, som giver medlemsstaterne gode muligheder for at kontrollere og validere/revidere deres nationale data.

| 25. | Ved oprettelsen af ERF fandtes der endnu ikke harmoniserede statistikker på EU-niveau, og Kommissionen har foreslået Rådet og Parlamentet at vedtage en rimelig og pragmatisk fremgangsmåde. |
| --- | --- |

25.

Ved oprettelsen af ERF fandtes der endnu ikke harmoniserede statistikker på EU-niveau, og Kommissionen har foreslået Rådet og Parlamentet at vedtage en rimelig og pragmatisk fremgangsmåde.

VAR KOMMISSIONENS OG MEDLEMSSTATERNES FORVALTNING FORSVARLIG?

| 26. | Forsinkelser i forbindelse med vedtagelsen af gennemførelsesbestemmelser er uundgåelige, når der er tale om et nyt program. Kommissionen erkender, at der har været en vis forsinkelse (1), som skyldes konsultationer med medlemsstaterne og oversættelsesarbejdet. Kommissionen arbejdede imidlertid tæt sammen med medlemsstaterne ved udarbejdelsen af gennemførelsesbestemmelserne, og derfor har forsinkelserne i forbindelse med teksternes færdiggørelse ikke bidraget til medlemsstaternes vanskeligheder med at forvalte programmet. |
| --- | --- |

26.

Forsinkelser i forbindelse med vedtagelsen af gennemførelsesbestemmelser er uundgåelige, når der er tale om et nyt program. Kommissionen erkender, at der har været en vis forsinkelse (1), som skyldes konsultationer med medlemsstaterne og oversættelsesarbejdet. Kommissionen arbejdede imidlertid tæt sammen med medlemsstaterne ved udarbejdelsen af gennemførelsesbestemmelserne, og derfor har forsinkelserne i forbindelse med teksternes færdiggørelse ikke bidraget til medlemsstaternes vanskeligheder med at forvalte programmet.

| 27. | ERF er udformet ud fra det princip, at tildelingen af midler og medlemsstaternes programmering begge foregår på årsbasis. Det er derfor klart, at Kommissionen må tage hensyn til både den forventede programmering i medlemsstaterne og til, at det er nødvendigt at tilpasse tildelingerne til de beløb, der vedtages af budgetmyndigheden. Programmeringsprincipperne er optimeret for de kommende faser af ERF 2005-2013, men problematikken forbliver den samme. På grund af de ikke-reducerbare frister for gennemgang og vedtagelse af de årlige programmer, har Kommissionen ingen anden mulighed end at anmode medlemsstaterne om at foretage en programmering ud fra midlertidige budgetdata og at tilpasse deres programmer efter de endelige data. |
| --- | --- |

27.

ERF er udformet ud fra det princip, at tildelingen af midler og medlemsstaternes programmering begge foregår på årsbasis. Det er derfor klart, at Kommissionen må tage hensyn til både den forventede programmering i medlemsstaterne og til, at det er nødvendigt at tilpasse tildelingerne til de beløb, der vedtages af budgetmyndigheden. Programmeringsprincipperne er optimeret for de kommende faser af ERF 2005-2013, men problematikken forbliver den samme. På grund af de ikke-reducerbare frister for gennemgang og vedtagelse af de årlige programmer, har Kommissionen ingen anden mulighed end at anmode medlemsstaterne om at foretage en programmering ud fra midlertidige budgetdata og at tilpasse deres programmer efter de endelige data.

| 28. | I overensstemmelse med retsgrundlaget giver medfinansieringsansøgningen medlemsstaterne mulighed for nærmere at præcisere deres årlige programmering af de forskellige foranstaltninger, som ERF kan støtte, på grundlag af de nationale behov frem for på grundlag af de samlede budgettildelinger. |
| --- | --- |

28.

I overensstemmelse med retsgrundlaget giver medfinansieringsansøgningen medlemsstaterne mulighed for nærmere at præcisere deres årlige programmering af de forskellige foranstaltninger, som ERF kan støtte, på grundlag af de nationale behov frem for på grundlag af de samlede budgettildelinger.

| 29. | Kommissionen mener, at eksemplet fra 2003 viser, hvor vanskeligt det er at tilpasse tidsplanen for EU's budgetprocedure til tidsplanen for ERF's programmering. Den oprindelige tidsplan, som Kommissionen havde foreslået, blev ændret under forhandlingerne om retsgrundlaget.
  Beslutningerne om medfinansiering til de enkelte medlemsstater kan først træffes efter, at der er truffet en beslutning om fordeling af midlerne mellem samtlige medlemsstater, efter fremsendelse og gennemgang af medlemsstaternes årlige programmer og efter høring af udvalget bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. Disse etaper tager hver flere uger. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen mener, at eksemplet fra 2003 viser, hvor vanskeligt det er at tilpasse tidsplanen for EU's budgetprocedure til tidsplanen for ERF's programmering. Den oprindelige tidsplan, som Kommissionen havde foreslået, blev ændret under forhandlingerne om retsgrundlaget.

Beslutningerne om medfinansiering til de enkelte medlemsstater kan først træffes efter, at der er truffet en beslutning om fordeling af midlerne mellem samtlige medlemsstater, efter fremsendelse og gennemgang af medlemsstaternes årlige programmer og efter høring af udvalget bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. Disse etaper tager hver flere uger.

| 31-33. | Under ERF II kan Kommissionen udbetale indtil 100 % af den anden forfinansiering, som medlemsstaterne modtager. Som følge heraf har medlemsstaten mulighed for at udbetale indtil 100 % til den endelige modtager, uden at dette berører medlemsstatens egne betalingsprocedurer. Den nye planlægning af betalingerne vil være til gavn for alle organisationer uanset deres størrelse. |
| --- | --- |

31-33.

Under ERF II kan Kommissionen udbetale indtil 100 % af den anden forfinansiering, som medlemsstaterne modtager. Som følge heraf har medlemsstaten mulighed for at udbetale indtil 100 % til den endelige modtager, uden at dette berører medlemsstatens egne betalingsprocedurer. Den nye planlægning af betalingerne vil være til gavn for alle organisationer uanset deres størrelse.

| 34-35. | Hovedformålet med at vælge et finansielt instrument med delt forvaltning var at sætte medlemsstaterne i stand til at tilpasse de generelle foranstaltninger til de nationale behov. Medlemsstaternes forskelligartede målsætninger, med overholdelse af retsgrundlaget, ses af Kommissionen som et bevis for, at ERF anvendes korrekt af medlemsstaterne, og som en garanti for effektivitet. Den evaluering af perioden 2000-2004, som Kommissionen har foretaget på grundlag af en rapport udarbejdet af eksterne eksperter, viste klart, at strategien har været effektiv og er blevet opfattet positivt. Kommissionen mener, at hjemsendelsesforanstaltningerne også kunne anvendes til at medfinansiere flybilletter til hjemlandet. Således bør den liste over foranstaltninger, der er anført i retsgrundlaget til beskrivelse af begreberne »oplysning og rådgivning«, kun opfattes som vejledende.
  I visse medlemsstater har hjemsendelsesforanstaltningerne i første instans kunnet begrænses, idet man har ønsket at gennemføre pilotforsøg, inden de eventuelt blev almindelig praksis.
  Medfinansiering af frivillig hjemsendelse af afviste asylansøgere er støtteberettiget ifølge retsgrundlaget for ERF, og erklæringen fra Det Europæiske Råd for Flygtninge og Personer i Eksil giver udtryk for en holdning, som ikke har nogen forbindelse med ERF's anvendelsesområde og dens gennemførelsesbestemmelser. |
| --- | --- |

34-35.

Hovedformålet med at vælge et finansielt instrument med delt forvaltning var at sætte medlemsstaterne i stand til at tilpasse de generelle foranstaltninger til de nationale behov. Medlemsstaternes forskelligartede målsætninger, med overholdelse af retsgrundlaget, ses af Kommissionen som et bevis for, at ERF anvendes korrekt af medlemsstaterne, og som en garanti for effektivitet. Den evaluering af perioden 2000-2004, som Kommissionen har foretaget på grundlag af en rapport udarbejdet af eksterne eksperter, viste klart, at strategien har været effektiv og er blevet opfattet positivt. Kommissionen mener, at hjemsendelsesforanstaltningerne også kunne anvendes til at medfinansiere flybilletter til hjemlandet. Således bør den liste over foranstaltninger, der er anført i retsgrundlaget til beskrivelse af begreberne »oplysning og rådgivning«, kun opfattes som vejledende.

I visse medlemsstater har hjemsendelsesforanstaltningerne i første instans kunnet begrænses, idet man har ønsket at gennemføre pilotforsøg, inden de eventuelt blev almindelig praksis.

Medfinansiering af frivillig hjemsendelse af afviste asylansøgere er støtteberettiget ifølge retsgrundlaget for ERF, og erklæringen fra Det Europæiske Råd for Flygtninge og Personer i Eksil giver udtryk for en holdning, som ikke har nogen forbindelse med ERF's anvendelsesområde og dens gennemførelsesbestemmelser.

| 36. | Generelt set mener Kommissionen ikke, at definitionen af, hvilke personer der kan hjemsendes, ikke skulle være dækkende.
  Medfinansiering af hjemsendelsen en statsborger fra et tredjeland, herunder lande, der er under tiltrædelse, inden tiltrædelsesakterne er trådt i kraft, er i overensstemmelse med ERF.
  Der kunne derfor ikke være tale om at forudse forskellig behandling af statsborgere fra tredjelande, hvad enten landet var under tiltrædelse eller ej, når det drejer sig om målgrupper for de foranstaltninger, der medfinansieres af ERF (modtagelse, integration eller hjemsendelse). |
| --- | --- |

36.

Generelt set mener Kommissionen ikke, at definitionen af, hvilke personer der kan hjemsendes, ikke skulle være dækkende.

Medfinansiering af hjemsendelsen en statsborger fra et tredjeland, herunder lande, der er under tiltrædelse, inden tiltrædelsesakterne er trådt i kraft, er i overensstemmelse med ERF.

Der kunne derfor ikke være tale om at forudse forskellig behandling af statsborgere fra tredjelande, hvad enten landet var under tiltrædelse eller ej, når det drejer sig om målgrupper for de foranstaltninger, der medfinansieres af ERF (modtagelse, integration eller hjemsendelse).

| 37. | De positive eksempler, som Retten anfører, understreger, at de retlige bestemmelser og Kommissionens vejledning har sat de medlemsstater, der ønskede det, i stand til at opbygge et solidt kontrolsystem. |
| --- | --- |

37.

De positive eksempler, som Retten anfører, understreger, at de retlige bestemmelser og Kommissionens vejledning har sat de medlemsstater, der ønskede det, i stand til at opbygge et solidt kontrolsystem.

| 39. | Kommissionen mener, at overvågningsforanstaltningerne omfatter samtlige forbindelser med medlemsstaterne og ikke kun kontrolbesøg. F.eks. har møderne i udvalget bestående af repræsentanter for medlemsstaterne gjort det muligt at give specifik vejledning i ERF's forskellige regler.
  Selv om der ikke var nogen bestemmelser herom i retsgrundlaget for ERF I, har Kommissionen, inden for rammerne af sine ressourcemæssige begrænsninger etableret et program for besøg på stedet med henblik på at bistå medlemsstaterne.
  På grund af de alvorlige forvaltningssvagheder, som Kommissionen havde konstateret i Det Forenede Kongerige, tog generaldirektøren for GD JLS forbehold over for denne særlige situation i sine årsrapporter for 2004 og 2005. Kommissionen foreslog Det Forenede Kongerige, som gav sin accept dertil, at anvende princippet om en finansiel korrektion på 5 % for årene 2000 og 2001, hvilket skulle afspejle medlemsstatens ansvar for de konstaterede forvaltningssvagheder. Proceduren for afslutning af regnskaberne for årene 2002-2004 er endnu ikke afsluttet.
  Den overdrevne mængde uddelegerede opgaver i Østrig blev konstateret af Kommissionen under et »overvågningsbesøg« og straks meddelt de nationale myndigheder. Arten af uddelegerede opgaver blev ændret under den nye udbudsprocedure med henblik på fornyelsen af kontrakterne.
  Som følge af Rettens konstateringer vedrørende Italien har Kommissionen planlagt to aktioner: et besøg med ex post-kontrol af ERF 2000-2004 og et besøg med henblik på overvågning af kontrolsystemerne for ERF II. Ex post-kontrollen er ved at være afsluttet, og den omfatter en detaljeret undersøgelse af betingelserne for anvendelse af ERF, herunder hvorvidt procedurerne for forslagsindkaldelse har været i overensstemmelse med retsgrundlagets bestemmelser.
  Generelt vil Kommissionen ved afslutningen af de årlige programmer, og i givet fald under sine egne overvågningsbesøg, sikre sig, at de forvaltningssvagheder, som Retten måtte have konstateret, er blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen mener, at overvågningsforanstaltningerne omfatter samtlige forbindelser med medlemsstaterne og ikke kun kontrolbesøg. F.eks. har møderne i udvalget bestående af repræsentanter for medlemsstaterne gjort det muligt at give specifik vejledning i ERF's forskellige regler.

Selv om der ikke var nogen bestemmelser herom i retsgrundlaget for ERF I, har Kommissionen, inden for rammerne af sine ressourcemæssige begrænsninger etableret et program for besøg på stedet med henblik på at bistå medlemsstaterne.

På grund af de alvorlige forvaltningssvagheder, som Kommissionen havde konstateret i Det Forenede Kongerige, tog generaldirektøren for GD JLS forbehold over for denne særlige situation i sine årsrapporter for 2004 og 2005. Kommissionen foreslog Det Forenede Kongerige, som gav sin accept dertil, at anvende princippet om en finansiel korrektion på 5 % for årene 2000 og 2001, hvilket skulle afspejle medlemsstatens ansvar for de konstaterede forvaltningssvagheder. Proceduren for afslutning af regnskaberne for årene 2002-2004 er endnu ikke afsluttet.

Den overdrevne mængde uddelegerede opgaver i Østrig blev konstateret af Kommissionen under et »overvågningsbesøg« og straks meddelt de nationale myndigheder. Arten af uddelegerede opgaver blev ændret under den nye udbudsprocedure med henblik på fornyelsen af kontrakterne.

Som følge af Rettens konstateringer vedrørende Italien har Kommissionen planlagt to aktioner: et besøg med ex post-kontrol af ERF 2000-2004 og et besøg med henblik på overvågning af kontrolsystemerne for ERF II. Ex post-kontrollen er ved at være afsluttet, og den omfatter en detaljeret undersøgelse af betingelserne for anvendelse af ERF, herunder hvorvidt procedurerne for forslagsindkaldelse har været i overensstemmelse med retsgrundlagets bestemmelser.

Generelt vil Kommissionen ved afslutningen af de årlige programmer, og i givet fald under sine egne overvågningsbesøg, sikre sig, at de forvaltningssvagheder, som Retten måtte have konstateret, er blevet afhjulpet.

HVILKEN INDVIRKNING HAVDE ERF PÅ MEDLEMSSTATERNES INDSATS PÅ ASYLOMRÅDET?

| 41. | ERF er først og fremmest baseret på princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne, som skal gøre det muligt for EU at dele den finansielle byrde i forbindelse med modtagelse, integration og hjemsendelse af flygtninge og fordrevne. Rådets beslutning 2000/596/EF omhandler ikke nogen forpligtelse til offentlige udgifter, hvorfor additionalitet ikke har været aktuelt i forbindelse med ERF I. |
| --- | --- |

41.

ERF er først og fremmest baseret på princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne, som skal gøre det muligt for EU at dele den finansielle byrde i forbindelse med modtagelse, integration og hjemsendelse af flygtninge og fordrevne. Rådets beslutning 2000/596/EF omhandler ikke nogen forpligtelse til offentlige udgifter, hvorfor additionalitet ikke har været aktuelt i forbindelse med ERF I.

| 42. | Selv om Kommissionen ikke har foretaget en systematisk sammenligning, så offentliggjorde den et internt arbejdsdokument (2) i december 2006, som opsummerer flere måneders gennemgang af ERF's foranstaltninger i medlemsstaterne. Konklusionerne i dokumentet er baseret på en evaluering foretaget af uafhængige eksperter, som udtaler sig meget positivt om fondens resultater, på trods af de begrænsede midler fonden har haft til rådighed i de seneste fem år. |
| --- | --- |

42.

Selv om Kommissionen ikke har foretaget en systematisk sammenligning, så offentliggjorde den et internt arbejdsdokument (2) i december 2006, som opsummerer flere måneders gennemgang af ERF's foranstaltninger i medlemsstaterne. Konklusionerne i dokumentet er baseret på en evaluering foretaget af uafhængige eksperter, som udtaler sig meget positivt om fondens resultater, på trods af de begrænsede midler fonden har haft til rådighed i de seneste fem år.

| 43. | Af den evaluering, Kommissionen har foretaget, er desuden fremgået følgende:






  — | Indsatsen har direkte berørt over 600 000 personer og har gjort det muligt at yde social, materiel og medicinsk bistand under vanskelige omstændigheder. |
| --- | --- | --- |

43.

Af den evaluering, Kommissionen har foretaget, er desuden fremgået følgende:

—

Indsatsen har direkte berørt over 600 000 personer og har gjort det muligt at yde social, materiel og medicinsk bistand under vanskelige omstændigheder.

| — | Fonden opfattes meget positivt af de organisationer, som iværksætter projekterne. |
| --- | --- |

—

Fonden opfattes meget positivt af de organisationer, som iværksætter projekterne.

| — | Selv om nogle medlemsstater råder over større ressourcer end andre, når det gælder asyl, har fonden bidraget til gradvis at få indført en fælles asylpolitik, baseret på fællesskabsbestemmelserne. |
| --- | --- |

—

Selv om nogle medlemsstater råder over større ressourcer end andre, når det gælder asyl, har fonden bidraget til gradvis at få indført en fælles asylpolitik, baseret på fællesskabsbestemmelserne.

KONKLUSION

| 45. | Kommissionen mener, at den har foretaget en rimelig fordeling af ERF's budgetmidler mellem 2000 og 2004 på trods af de statistiske problemer. Det endelige formål med at indsamle statistiske oplysninger er at kunne vurdere byrden for de enkelte medlemsstater korrekt, således at det bliver muligt at foretage en retfærdig fordeling på EU-niveau af udgifterne til ERF-foranstaltningerne. Der foregår desuden en løbende forbedring af de statistiske oplysningers kvalitet. |
| --- | --- |

45.

Kommissionen mener, at den har foretaget en rimelig fordeling af ERF's budgetmidler mellem 2000 og 2004 på trods af de statistiske problemer. Det endelige formål med at indsamle statistiske oplysninger er at kunne vurdere byrden for de enkelte medlemsstater korrekt, således at det bliver muligt at foretage en retfærdig fordeling på EU-niveau af udgifterne til ERF-foranstaltningerne. Der foregår desuden en løbende forbedring af de statistiske oplysningers kvalitet.

| 46. | Kommissionen erkender, at nogle af gennemførelsesbestemmelserne for ERF blev offentliggjort med en betydelig forsinkelse. Gennemførelsesbestemmelserne blev præsenteret og drøftet i udvalget bestående af repræsentanter for medlemsstaterne i god tid inden deres vedtagelse. Proceduren for tildeling af midler var ikke optimal under ERF I, og der er allerede foretaget en række forenklinger. Kommissionen mener, at kun den nuværende procedure kan sikre, at bevillingerne fra ERF hurtigst muligt bliver anvendt i medlemsstaterne på grundlag af et detaljeret årligt program, der forud er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

46.

Kommissionen erkender, at nogle af gennemførelsesbestemmelserne for ERF blev offentliggjort med en betydelig forsinkelse. Gennemførelsesbestemmelserne blev præsenteret og drøftet i udvalget bestående af repræsentanter for medlemsstaterne i god tid inden deres vedtagelse. Proceduren for tildeling af midler var ikke optimal under ERF I, og der er allerede foretaget en række forenklinger. Kommissionen mener, at kun den nuværende procedure kan sikre, at bevillingerne fra ERF hurtigst muligt bliver anvendt i medlemsstaterne på grundlag af et detaljeret årligt program, der forud er godkendt af Kommissionen.

| 47. | Kommissionen accepterer at fortsætte sin oplysningsvirksomhed over for medlemsstaterne med hensyn til ERF-reglerne, men den mener ikke, at forskellene mellem medlemsstaterne, for så vidt angår gennemførelsen af de nationale foranstaltninger, er udtryk for forskellige fortolkninger af retsgrundlaget, men at de skyldes en tilpasning af foranstaltningerne til de nationale behov. |
| --- | --- |

47.

Kommissionen accepterer at fortsætte sin oplysningsvirksomhed over for medlemsstaterne med hensyn til ERF-reglerne, men den mener ikke, at forskellene mellem medlemsstaterne, for så vidt angår gennemførelsen af de nationale foranstaltninger, er udtryk for forskellige fortolkninger af retsgrundlaget, men at de skyldes en tilpasning af foranstaltningerne til de nationale behov.

| 48. | Kommissionen har påtaget sig en rådgivnings- og overvågningsrolle over for medlemsstaterne, selv om en sådan opgave ikke var foreskrevet i retsgrundlaget. Foranstaltningernes gennemførelse er imidlertid først og fremmest medlemsstaternes ansvar, og Kommissionen kan udøve en kontrolfunktion, og endog anvende sanktioner, men den kan i intet tilfælde selv afhjælpe utilstrækkeligheder eller svagheder ved medlemsstaternes kontrolsystemer. Når det er nødvendigt, træffer Kommissionen de korrigerende foranstaltninger, der er foreskrevet i retsgrundlaget. |
| --- | --- |

48.

Kommissionen har påtaget sig en rådgivnings- og overvågningsrolle over for medlemsstaterne, selv om en sådan opgave ikke var foreskrevet i retsgrundlaget. Foranstaltningernes gennemførelse er imidlertid først og fremmest medlemsstaternes ansvar, og Kommissionen kan udøve en kontrolfunktion, og endog anvende sanktioner, men den kan i intet tilfælde selv afhjælpe utilstrækkeligheder eller svagheder ved medlemsstaternes kontrolsystemer. Når det er nødvendigt, træffer Kommissionen de korrigerende foranstaltninger, der er foreskrevet i retsgrundlaget.

| 49-50. | Kommissionen har — ganske rigtigt med forsinkelse — offentliggjort konklusionerne af evalueringen af ERF for perioden 2000-2004. Der forelå imidlertid årlige evalueringer i de enkelte medlemsstater. Med et begrænset budget har ERF kunnet yde bistand til et stort antal mennesker (600 000 personer). Den har i en række medlemsstater gjort det muligt at lempe eller skærpe lovgivningen og praksis på asylområdet. |
| --- | --- |

49-50.

Kommissionen har — ganske rigtigt med forsinkelse — offentliggjort konklusionerne af evalueringen af ERF for perioden 2000-2004. Der forelå imidlertid årlige evalueringer i de enkelte medlemsstater. Med et begrænset budget har ERF kunnet yde bistand til et stort antal mennesker (600 000 personer). Den har i en række medlemsstater gjort det muligt at lempe eller skærpe lovgivningen og praksis på asylområdet.

ANBEFALINGER

| 51. | Kommissionen accepterer anbefalingen af en større harmonisering af statistikkerne. Den vil sammen med medlemsstaterne søge at udarbejde retningslinjer for en mere præcis validering af dataene. Kommissionen mener dog, at man må acceptere en vis risiko for, at dataene ikke er af bedste kvalitet i betragtning af de indsamlede datas art.
  Den forordning, Kommissionen foreslog i september 2005 om statistikker vedrørende asyl og immigration, skulle gøre det muligt at løse problemet vedrørende indsamling af statistikker på asylområdet fra dens ikrafttrædelse, ligesom Kommissionen og medlemsstaterne bør øge deres samarbejde.
  Den nye ERF (2008-2013) vil omfatte foranstaltninger, der skal øge kapaciteten til at indsamle, analysere og formidle statistikker. |
| --- | --- |

51.

Kommissionen accepterer anbefalingen af en større harmonisering af statistikkerne. Den vil sammen med medlemsstaterne søge at udarbejde retningslinjer for en mere præcis validering af dataene. Kommissionen mener dog, at man må acceptere en vis risiko for, at dataene ikke er af bedste kvalitet i betragtning af de indsamlede datas art.

Den forordning, Kommissionen foreslog i september 2005 om statistikker vedrørende asyl og immigration, skulle gøre det muligt at løse problemet vedrørende indsamling af statistikker på asylområdet fra dens ikrafttrædelse, ligesom Kommissionen og medlemsstaterne bør øge deres samarbejde.

Den nye ERF (2008-2013) vil omfatte foranstaltninger, der skal øge kapaciteten til at indsamle, analysere og formidle statistikker.

| 52. | Kommissionen accepterer Rettens anbefaling med hensyn til anvendelse af reviderede statistikker, men den mener, at den allerede tager hensyn til ex post-revisionerne af de tidligere år, når den anvender de mest ajourførte data for de seneste tre år til at fordele bevillingerne for et givet referenceår. Denne procedure er i overensstemmelse med retsgrundlaget og med EU-budgettets princip om etårighed. |
| --- | --- |

52.

Kommissionen accepterer Rettens anbefaling med hensyn til anvendelse af reviderede statistikker, men den mener, at den allerede tager hensyn til ex post-revisionerne af de tidligere år, når den anvender de mest ajourførte data for de seneste tre år til at fordele bevillingerne for et givet referenceår. Denne procedure er i overensstemmelse med retsgrundlaget og med EU-budgettets princip om etårighed.

| 53. | Den aktuelle strategi vedrørende de statistikker, der anvendes til bevillingstildelingen, er et resultat af indgående og vanskelige drøftelser med Rådet under forhandlingerne om retsgrundlaget. Tildeling af faste beløb anvendes allerede delvist (med en minimumsgrænse for hver medlemsstat). Kommissionen mener ikke, at den kan forpligte sig mere i denne retning, og at bevillingerne ikke kan tildeles udelukkende på grundlag af faste beløb, da dette vil skabe tvivl om ERF's grundlæggende målsætning, som er en fordeling på EU-niveau af byrden i forbindelse med forvaltning af flygtninge og fordrevne. |
| --- | --- |

53.

Den aktuelle strategi vedrørende de statistikker, der anvendes til bevillingstildelingen, er et resultat af indgående og vanskelige drøftelser med Rådet under forhandlingerne om retsgrundlaget. Tildeling af faste beløb anvendes allerede delvist (med en minimumsgrænse for hver medlemsstat). Kommissionen mener ikke, at den kan forpligte sig mere i denne retning, og at bevillingerne ikke kan tildeles udelukkende på grundlag af faste beløb, da dette vil skabe tvivl om ERF's grundlæggende målsætning, som er en fordeling på EU-niveau af byrden i forbindelse med forvaltning af flygtninge og fordrevne.

| 54. | Kommissionen accepterer Rettens anbefaling af drøftelser med Rådet og Parlamentet om klarhed og præcision i reglerne om støtteberettigelse, men den understreger, at forhandlingen med henblik på vedtagelse af retsgrundlaget for ERF for perioden 2008-2013 allerede gav anledning til en indgående drøftelse af foranstaltningerne og de støtteberettigede målgrupper. Problematikken vedrørende, hvilke personer der er berettigede til at modtage støtte til en hjemsendelsesforanstaltning, vil blive løst med ikrafttrædelsen af den europæiske tilbagesendelsesfond. |
| --- | --- |

54.

Kommissionen accepterer Rettens anbefaling af drøftelser med Rådet og Parlamentet om klarhed og præcision i reglerne om støtteberettigelse, men den understreger, at forhandlingen med henblik på vedtagelse af retsgrundlaget for ERF for perioden 2008-2013 allerede gav anledning til en indgående drøftelse af foranstaltningerne og de støtteberettigede målgrupper. Problematikken vedrørende, hvilke personer der er berettigede til at modtage støtte til en hjemsendelsesforanstaltning, vil blive løst med ikrafttrædelsen af den europæiske tilbagesendelsesfond.

---

(1)  Beslutning 2000/596/EF om oprettelse af en europæisk flygtningefond blev vedtaget den 28. september 2000. Kommissionen vedtog beslutning K(2001) 736 om støtteberettigede udgifter og rapporter om gennemførelsen af de aktioner, der medfinansieres af Den Europæiske Flygtningefond, den 20. marts 2001. Kommissionen vedtog beslutning K(2001) 4372 om forvaltnings- og kontrolsystemer samt processen for gennemførelse af finansielle korrektioner den 18. december 2001.

(2)  SEK(2006) 1636 — Endelig evaluering af Den Europæiske Flygtingefond for perioden 2000-2004.

---

Berigtigelser

| 31.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 178/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 178/24

---

BERIGTIGELSER

Berigtigelse til særberetning nr. 2/2007 om institutionernes udgifter til bygninger med institutionernes svar

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 148 af 2. juli 2007
  )

(2007/C 178/02)

Side 8, punkt 28, sidste punktum:

I stedet for:

»Andre institutioner er imidlertid ikke enige i denne konklusion, og udvalgene baserer fortsat deres køb på indeksregulerede lejer og ikke på bygningernes værdi.«

læses:

»Denne konklusion blev imidlertid ikke videreformidlet til de andre institutioner, og udvalgene baserer fortsat deres køb på indeksregulerede lejer og ikke på bygningernes værdi.«

---