# Euroopa Liidu L 321/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.321.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 321 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. aastakäik7. detsember 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.321.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 321

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. aastakäik7. detsember 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2010/717/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 8. november 2010, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni muudatus | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2010/717/EL

*

Nõukogu otsus, 8. november 2010, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni muudatus

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 7.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 321/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. november 2010,

millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni muudatus

(2010/717/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (edaspidi „konventsioon”) kirjutati alla Ottawas 24. oktoobril 1978 ning see jõustus 1. jaanuaril 1979; sellega asutati Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO). |
| --- | --- |

(1)

Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (edaspidi „konventsioon”) kirjutati alla Ottawas 24. oktoobril 1978 ning see jõustus 1. jaanuaril 1979; sellega asutati Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO).

| (2) | Ühendus ühines konventsiooniga nõukogu 28. detsembri 1978. aasta määrusega (EMÜ) nr 3179/78 Euroopa Majandusühenduse sõlmitud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalastuskoostöö konventsiooni kohta (1). |
| --- | --- |

(2)

Ühendus ühines konventsiooniga nõukogu 28. detsembri 1978. aasta määrusega (EMÜ) nr 3179/78 Euroopa Majandusühenduse sõlmitud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalastuskoostöö konventsiooni kohta (1).

| (3) | Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane. |
| --- | --- |

(3)

Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

| (4) | NAFO üldnõukogu võttis konventsiooni muudatuse vastu oma aastakoosolekutel 2007. ja 2008. aastal (edaspidi „muudatus”) Muudatusega vaadatakse läbi konventsiooni mitmed aspektid, pidades silmas peaeesmärki: ühtlustada seda muude, hiljem vastu võetud piirkondlike konventsioonide ja rahvusvaheliste aktidega kalanduse vallas ning lisada kalavarude majandamise nüüdisaegsed põhimõtted. |
| --- | --- |

(4)

NAFO üldnõukogu võttis konventsiooni muudatuse vastu oma aastakoosolekutel 2007. ja 2008. aastal (edaspidi „muudatus”) Muudatusega vaadatakse läbi konventsiooni mitmed aspektid, pidades silmas peaeesmärki: ühtlustada seda muude, hiljem vastu võetud piirkondlike konventsioonide ja rahvusvaheliste aktidega kalanduse vallas ning lisada kalavarude majandamise nüüdisaegsed põhimõtted.

| (5) | Muudatus aitab liidul täita oma rahvusvahelisi kohustusi nii säästva kalapüügiga seoses kui ka aluslepingu eesmärkide edendamisel. |
| --- | --- |

(5)

Muudatus aitab liidul täita oma rahvusvahelisi kohustusi nii säästva kalapüügiga seoses kui ka aluslepingu eesmärkide edendamisel.

| (6) | Muudatus tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(6)

Muudatus tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni muudatus (edaspidi „muudatus”) (2).

Muudatuse tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud esitama konventsiooni XXI artikli lõikes 3 ettenähtud teate, et muudatus liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. november 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. WATHELET

---

(1)  EÜT L 378, 30.12.1978, lk 1.

1

(2)  Nõukogu peasekretariaat avaldab muudatuse jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

TÕLGE

LOODE-ATLANDI TULEVASE MITMEPOOLSE KALANDUSALASE KOOSTÖÖ KONVENTSIOONI MUUDATUS

Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) osalised on kokku leppinud järgmises:

Artikkel 1

Konventsiooni pealkirja muudetakse ja see sõnastatakse järgmiselt:

„LOODE-ATLANDI KALANDUSALASE KOOSTÖÖ KONVENTSIOON”

Artikkel 2

Preambul jäetakse välja ja asendatakse järgmise uue preambuliga:

„KONVENTSIOONIOSALISED,

MÄRKIDES, et Loode-Atlandi rannikuäärsed riigid on kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni ja rahvusvahelise tavaõigusega kehtestanud majandusvööndid, kus neil on suveräänne õigus uurida, kasutada, kaitsta ja majandada elusressursse;

MEENUTADES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni asjakohaseid sätteid, 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkulepet Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete kohta ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 24. novembri 1993. aasta kokkulepet, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju;

VÕTTES ARVESSE vastutustundliku kalapüügi juhendit, mis võeti vastu 31. oktoobril 1995. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni konverentsi 28. istungil, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni poolt vastu võetud juhendiga seotud dokumente;

TÕDEDES, et kalavarude säästev kasutamine toob majanduslikku ja sotsiaalset kasu;

SOOVIDES edendada Loode-Atlandi kalavarude pikaajalist kaitset ja säästvat kasutamist;

OLLES TEADLIK vajadusest teha rahvusvahelist koostööd ja konsulteerida kõnealuseid kalavarusid käsitlevates küsimustes;

PIDADES OLULISEKS, et kõnealuste kalavarude tõhus kaitse ja majandamine põhineks parimail kättesaadavail teaduslikel nõuannetel ja ettevaatusprintsiibil;

VÕTTES ÜLESANDEKS kohaldada Loode-Atlandi kalavarude majandamisel ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi, mis hõlmab mere ökosüsteemi ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist, püügitegevuse pikaajalisest või pöördumatust kahjulikust mõjust tuleneva riski minimeerimist ning ökosüsteemi kõigi komponentide vaheliste seoste arvessevõtmist;

VÕTTES ÜLESANDEKS JÄTKUVALT rakendada vastutustundlikku püügitegevust ning ennetada, ära hoida ja lõpetada ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük;

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:”

Artikkel 3

Artiklid I–XXI jäetakse välja ja asendatakse järgmiste uute artiklitega:

„I artikkel

Mõistete kasutamine

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „1982. aasta konventsioon”– Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsioon;

b)   „1995. aasta kokkulepe”– 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkulepe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta;

c)   „rannikuäärne riik”– konventsiooniosaline, kellel on konventsioonialas majandusvöönd;

d)   „konventsiooniosaline”–

| i) | mis tahes riik või piirkondlik majandusühendus, kes on nõustunud end käesoleva konventsiooniga siduma ja kelle suhtes konventsioon kehtib, ning |
| --- | --- |

i)

mis tahes riik või piirkondlik majandusühendus, kes on nõustunud end käesoleva konventsiooniga siduma ja kelle suhtes konventsioon kehtib, ning

| ii) | käesolev konventsioon kehtib mutatis mutandis 1982. aasta konventsiooni artikli 305 lõike 1 punktides c, d ja e osutatud mis tahes üksuse kohta, mis asub Põhja-Atlandi piirkonnas ja millest saab käesoleva konventsiooni osaline, ning niivõrd kui „konventsiooniosaline” viitab sellistele üksustele; |
| --- | --- |

ii)

käesolev konventsioon kehtib mutatis mutandis 1982. aasta konventsiooni artikli 305 lõike 1 punktides c, d ja e osutatud mis tahes üksuse kohta, mis asub Põhja-Atlandi piirkonnas ja millest saab käesoleva konventsiooni osaline, ning niivõrd kui „konventsiooniosaline” viitab sellistele üksustele;

e)   „konventsiooniala”– artikli 4 lõikes 1 kirjeldatud piirkond, mille suhtes kohaldatakse käesolevat konventsiooni;

f)   „kalavarud”– kõik konventsiooniala kalad, molluskid ja koorikloomad, v.a:

| i) | sessiilsed liigid, mis võivad 1982. aasta konventsiooni artikli 77 kohaselt kuuluda rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste alla, ning |
| --- | --- |

i)

sessiilsed liigid, mis võivad 1982. aasta konventsiooni artikli 77 kohaselt kuuluda rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste alla, ning

| ii) | 1982. aasta konventsiooni I lisas loetletud anadroomsed ja katadroomsed varud ning pika rändega liigid, niivõrd kui neid majandatakse muude rahvusvaheliste kokkulepete raames; |
| --- | --- |

ii)

1982. aasta konventsiooni I lisas loetletud anadroomsed ja katadroomsed varud ning pika rändega liigid, niivõrd kui neid majandatakse muude rahvusvaheliste kokkulepete raames;

g)   „püügitegevus”– kalavarude püük või töötlemine või kalavarude või neist valmistatud toodete ümberlaadimine või mis tahes muu püüki ettevalmistav või toetav või sellega seotud tegevus, sealhulgas:

| i) | kalavarude tegelik luure, püüdmine või loomuse võtmine või nimetatud tegevuste katse; |
| --- | --- |

i)

kalavarude tegelik luure, püüdmine või loomuse võtmine või nimetatud tegevuste katse;

| ii) | mis tahes tegevus, mille puhul võib põhjendatult eeldada, et selle tulemuseks on kalavarude asukoha kindlaksmääramine, püüdmine, loomuse võtmine või väljapüük mis tahes eesmärgil, ning |
| --- | --- |

ii)

mis tahes tegevus, mille puhul võib põhjendatult eeldada, et selle tulemuseks on kalavarude asukoha kindlaksmääramine, püüdmine, loomuse võtmine või väljapüük mis tahes eesmärgil, ning

| iii) | mis tahes tegevus merel, mida sooritatakse käesolevas määratluses kirjeldatud tegevuste toetamiseks või ettevalmistamiseks, |
| --- | --- |

iii)

mis tahes tegevus merel, mida sooritatakse käesolevas määratluses kirjeldatud tegevuste toetamiseks või ettevalmistamiseks,

kuid ei hõlma ühtki hädaolukorraga, sealhulgas meeskonnaliikmete tervise ja ohutuse või laeva ohutusega seotud tegevust;

h)   „kalalaev”– mis tahes laev, mis tegeleb või on tegelnud püügitegevusega, sealhulgas kalatöötluslaevad ning laevad, mis tegelevad ümberlaadimise või muu tegevusega, millega valmistatakse ette püüki või püügiga seotud tegevust, või on seotud katselise või uurimusliku kalapüügiga;

i)   „lipuriik”–

| i) | riik või üksus, millele kuuluvatel laevadel on õigus sõita oma lipu all, või |
| --- | --- |

i)

riik või üksus, millele kuuluvatel laevadel on õigus sõita oma lipu all, või

| ii) | piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon, mille laevadel on õigus sõita selle organisatsiooni asukoha liikmesriigi lipu all; |
| --- | --- |

ii)

piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon, mille laevadel on õigus sõita selle organisatsiooni asukoha liikmesriigi lipu all;

j)   „ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük”– tegevused, mida kirjeldatakse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelises tegevuskavas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, mis võeti vastu 2. märtsil 2001;

k)   „elusressursid”– mere ökosüsteemi kogu elusosa;

l)   „mere bioloogiline mitmekesisus”– mere ökoloogiliste koosluste ja neisse kuuluvate elusorganismide mitmekesisus. See hõlmab liigisisest, liikidevahelist ja ökosüsteemidevahelist mitmekesisust;

m)   „kodanikud”– hõlmab nii füüsilisi kui ka juriidilisi isikuid;

n)   „sadamariik”– mis tahes riik, mis võtab laevu vastu oma sadamates, kaldalähedastes terminalides või muudes rajatistes, sh ka lossimiseks, ümberlaadimiseks, tankimiseks või varustamiseks;

o)   „piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon”– piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon, millele tema liikmesriigid on käesoleva konventsiooniga hõlmatud küsimustes üle andnud õiguspädevuse, sealhulgas õiguse teha kõnealustes küsimustes oma liikmesriikidele siduvaid otsuseid, ning

p)   „reguleeritav piirkond”– see osa konventsioonialast, mis asub väljaspool riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest.

II artikkel

Eesmärk

Käesoleva konventsiooni eesmärk on tagada konventsiooniala kalavarude pikaajaline kaitse ja säästlik kasutamine, kaitstes selle kaudu nende kalavarude elupaigaks olevat mere ökosüsteemi.

III artikkel

Üldpõhimõtted

Käesoleva konventsiooni eesmärkide saavutamiseks teevad konventsiooniosalised vastavalt vajadusele kas eraldi või üheskoos järgmist:

| a) | edendavad kalavarude optimaalset kasutamist ja pikaajalist jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

a)

edendavad kalavarude optimaalset kasutamist ja pikaajalist jätkusuutlikkust;

| b) | võtavad parimail kättesaadavail teaduslikel nõuannetel põhinevad meetmed, et hoida kalavarusid tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, või tagada selle taseme taastamine; |
| --- | --- |

b)

võtavad parimail kättesaadavail teaduslikel nõuannetel põhinevad meetmed, et hoida kalavarusid tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, või tagada selle taseme taastamine;

| c) | kohaldavad ettevaatusprintsiipi kooskõlas 1995. aasta kokkuleppe artikliga 6; |
| --- | --- |

c)

kohaldavad ettevaatusprintsiipi kooskõlas 1995. aasta kokkuleppe artikliga 6;

| d) | võtavad asjakohaselt arvesse püügitegevuse mõju teistele liikidele ja mere ökosüsteemile ning võtavad meetmed, et minimeerida kahjulik mõju elusressurssidele ja mere ökosüsteemile; |
| --- | --- |

d)

võtavad asjakohaselt arvesse püügitegevuse mõju teistele liikidele ja mere ökosüsteemile ning võtavad meetmed, et minimeerida kahjulik mõju elusressurssidele ja mere ökosüsteemile;

| e) | võtavad asjakohaselt arvesse vajadust säilitada mere bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

e)

võtavad asjakohaselt arvesse vajadust säilitada mere bioloogilist mitmekesisust;

| f) | väldivad ülepüüki ja liigset püügivõimsust või likvideerivad need ning tagavad, et püügivõimsuse tase ei ületaks kalavarude säästva kasutamise seisukohast sobivat taset; |
| --- | --- |

f)

väldivad ülepüüki ja liigset püügivõimsust või likvideerivad need ning tagavad, et püügivõimsuse tase ei ületaks kalavarude säästva kasutamise seisukohast sobivat taset;

| g) | tagavad täielike ja täpsete andmete kogumise püügitegevuse kohta konventsioonialas ning nende andmete õigeaegse jagamise konventsiooniosaliste vahel; |
| --- | --- |

g)

tagavad täielike ja täpsete andmete kogumise püügitegevuse kohta konventsioonialas ning nende andmete õigeaegse jagamise konventsiooniosaliste vahel;

| h) | tagavad majandamismeetmete tõhusa järgimise ja mis tahes rikkumise puhul adekvaatse rangusega sanktsioonid ning |
| --- | --- |

h)

tagavad majandamismeetmete tõhusa järgimise ja mis tahes rikkumise puhul adekvaatse rangusega sanktsioonid ning

| i) | võtavad vajalikul määral arvesse vajadust minimeerida kalalaevadelt pärit reostust ja jäätmeid, saagi vette tagasi laskmist, kaotatud või hüljatud püügivahendite poolset püüki, sihtrühma mittekuuluvate liikide püüki ning mõju seotud või sõltuvatele liikidele, eelkõige ohustatud liikidele. |
| --- | --- |

i)

võtavad vajalikul määral arvesse vajadust minimeerida kalalaevadelt pärit reostust ja jäätmeid, saagi vette tagasi laskmist, kaotatud või hüljatud püügivahendite poolset püüki, sihtrühma mittekuuluvate liikide püüki ning mõju seotud või sõltuvatele liikidele, eelkõige ohustatud liikidele.

IV artikkel

Reguleerimisala

1.   Käesolevat konventsiooni kohaldatakse Loode-Atlandi vete suhtes põhja pool 35° 00′ põhjalaiust ja lääne pool joonest, mis jääb põhja poole 35° 00′ põhjalaiust ja 42° 00′ läänepikkust kuni 59° 00′ põhjalaiust, edasi lääne poole kuni 44° 00′ läänepikkust ja edasi põhja poole kuni Gröönimaa rannikuni, aga samuti Saint Lawrence’i lahe, Davise väina ja Baffini lahe vete suhtes lõuna pool 78° 10′ põhjalaiust.

2.   Konventsiooniala jaotatakse teaduslikeks ja statistilisteks alapiirkondadeks, rajoonideks ja alarajoonideks, mille piirid on määratletud käesoleva konventsiooni I lisas.

V artikkel

Organisatsioon

1.   Konventsiooniosalised lepivad kokku, et asutavad Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon”), mis täidab käesolevas konventsioonis sätestatud ülesandeid selle konventsiooni eesmärgi saavutamiseks, ning peavad kõnealust organisatsiooni ülal ja tugevdavad seda.

2.   Organisatsioon koosneb järgmistest üksustest:

| a) | komisjon; |
| --- | --- |

a)

komisjon;

| b) | teadusnõukogu ja |
| --- | --- |

b)

teadusnõukogu ja

| c) | sekretariaat. |
| --- | --- |

c)

sekretariaat.

3.   Organisatsioon on juriidiline isik ja sellel on suhetes teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja konventsiooniosaliste territooriumidel õigusvõime, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks ja eesmärgi saavutamiseks. Organisatsioon ja asjaomane konventsiooniosaline lepivad kokku privileegides ja immuniteedis, mis organisatsioonil ja selle ametnikel on konventsiooniosalise territooriumil, sh sõlmitakse eelkõige asukohaleping organisatsiooni ja asukohaks oleva konventsiooniosalise vahel.

4.   Komisjoni esimees on organisatsiooni president ja peamine esindaja.

5.   President kutsub organisatsiooni aastakoosoleku kokku komisjoni määratud ajal ja kohas.

6.   Organisatsiooni peakorter asub Kanadas, Nova Scotia provintsis Halifaxi piirkondlikus omavalitsuses või muus komisjoni määratud paigas.

VI artikkel

Komisjon

1.   Iga konventsiooniosaline on komisjoni liige ja võib komisjoni nimetada ühe esindaja, kellega võivad kaasas olla asetäitjad, eksperdid ja nõunikud.

2.   Komisjon valib esimehe ja aseesimehe, kelle ametiaeg on kaks aastat. Neid kõiki võib tagasi valida, kuid nad ei või järjest samas ametis olla kauem kui neli aastat. Esimees ja aseesimees ei tohi olla ühe ja sama konventsiooniosalise esindajad.

3.   Iga konventsiooniosaline võib nõuda komisjoni erakorralise koosoleku kokkukutsumist. Komisjoni esimees kutsub seejärel sellise koosoleku kokku enda määratud ajal ja kohas.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse reguleeritavas piirkonnas komisjoni poolt vastu võetud meetmeid.

5.   Komisjon:

| a) | võtab vastu oma koosolekute läbiviimiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud eeskirjad, sh töökorra, finantseeskirjad ja muud eeskirjad, ning võib neid vajaduse korral muuta; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu oma koosolekute läbiviimiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud eeskirjad, sh töökorra, finantseeskirjad ja muud eeskirjad, ning võib neid vajaduse korral muuta;

| b) | asutab sellised allorganid, mida ta peab asjakohaseks oma kohustuste täitmiseks, ja juhib nende tegevust; |
| --- | --- |

b)

asutab sellised allorganid, mida ta peab asjakohaseks oma kohustuste täitmiseks, ja juhib nende tegevust;

| c) | kontrollib organisatsiooni korralduslikku, haldus- ja finantstegevust ning muid siseküsimusi, sealhulgas organisatsiooni üksuste omavahelisi suhteid; |
| --- | --- |

c)

kontrollib organisatsiooni korralduslikku, haldus- ja finantstegevust ning muid siseküsimusi, sealhulgas organisatsiooni üksuste omavahelisi suhteid;

| d) | nimetab tegevsekretäri vastavalt enda kehtestatud korrale; |
| --- | --- |

d)

nimetab tegevsekretäri vastavalt enda kehtestatud korrale;

| e) | koordineerib organisatsiooni välissuhteid; |
| --- | --- |

e)

koordineerib organisatsiooni välissuhteid;

| f) | kinnitab organisatsiooni eelarve; |
| --- | --- |

f)

kinnitab organisatsiooni eelarve;

| g) | võtab vastu eeskirjad, millega nähakse ette valitsustevaheliste organisatsioonide, konventsiooni- ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate osalemine komisjoni koosolekutel vajaduse korral. Need eeskirjad ei või olla põhjendamatult piiravad ning peavad tagama õigeaegse juurdepääsu komisjoni aruannetele ja andmestikele; |
| --- | --- |

g)

võtab vastu eeskirjad, millega nähakse ette valitsustevaheliste organisatsioonide, konventsiooni- ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate osalemine komisjoni koosolekutel vajaduse korral. Need eeskirjad ei või olla põhjendamatult piiravad ning peavad tagama õigeaegse juurdepääsu komisjoni aruannetele ja andmestikele;

| h) | täidab muid ülesandeid ja viib läbi konventsiooniga kooskõlas olevaid üritusi, mida peab vajalikuks; |
| --- | --- |

h)

täidab muid ülesandeid ja viib läbi konventsiooniga kooskõlas olevaid üritusi, mida peab vajalikuks;

| i) | suunab teadusnõukogu selle tööülesannete ja prioriteetide kindlaksmääramisel ning |
| --- | --- |

i)

suunab teadusnõukogu selle tööülesannete ja prioriteetide kindlaksmääramisel ning

| j) | töötab välja rahvusvahelise õigusega kooskõlas oleva asjakohase menetluse, et hinnata, kuidas konventsiooniosalised täidavad oma kohustusi, mis on sätestatud artiklites 10 ja 11. |
| --- | --- |

j)

töötab välja rahvusvahelise õigusega kooskõlas oleva asjakohase menetluse, et hinnata, kuidas konventsiooniosalised täidavad oma kohustusi, mis on sätestatud artiklites 10 ja 11.

6.   Komisjon koos teadusnõukoguga:

| a) | vaatab regulaarselt läbi kalavarude olukorra ja teeb kindlaks meetmed, mida on vaja nende kaitseks ja majandamiseks; |
| --- | --- |

a)

vaatab regulaarselt läbi kalavarude olukorra ja teeb kindlaks meetmed, mida on vaja nende kaitseks ja majandamiseks;

| b) | kogub, analüüsib ja levitab asjakohast teavet; |
| --- | --- |

b)

kogub, analüüsib ja levitab asjakohast teavet;

| c) | hindab püügitegevuse ja muu inimtegevuse mõju elusressurssidele ja nende ökosüsteemidele; |
| --- | --- |

c)

hindab püügitegevuse ja muu inimtegevuse mõju elusressurssidele ja nende ökosüsteemidele;

| d) | töötab välja suunised püügitegevuseks teaduslikul eesmärgil ning |
| --- | --- |

d)

töötab välja suunised püügitegevuseks teaduslikul eesmärgil ning

| e) | töötab välja suunised andmete kogumiseks, esitamiseks, õigsuse kinnitamiseks, andmetele juurdepääsu tagamiseks ja nende kasutamiseks. |
| --- | --- |

e)

töötab välja suunised andmete kogumiseks, esitamiseks, õigsuse kinnitamiseks, andmetele juurdepääsu tagamiseks ja nende kasutamiseks.

7.   Komisjon võib saata teadusnõukogule käsitlemiseks kõik küsimused, mille puhul tal on vaja teaduslikku alust selliste otsuse tegemiseks, mis on seotud kalavarudega, püügitegevuse mõjuga elusressurssidele ning nende ressursside elupaigaks oleva ökosüsteemi kaitsega.

8.   Artiklis 3 sätestatud põhimõtete kohaldamisel võtab komisjon seoses reguleeritava piirkonnaga vastu:

| a) | käesoleva konventsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalikud kaitse- ja majandamismeetmed; |
| --- | --- |

a)

käesoleva konventsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalikud kaitse- ja majandamismeetmed;

| b) | kaitse- ja majandamismeetmed, mis on vajalikud, et minimeerida püügitegevuse mõju elusressurssidele ja nende ökosüsteemidele; |
| --- | --- |

b)

kaitse- ja majandamismeetmed, mis on vajalikud, et minimeerida püügitegevuse mõju elusressurssidele ja nende ökosüsteemidele;

| c) | lubatud kogupüügi ja/või püügikoormuse tasemed ning määrab kindlaks püügis osalemise iseloomu ja ulatuse; |
| --- | --- |

c)

lubatud kogupüügi ja/või püügikoormuse tasemed ning määrab kindlaks püügis osalemise iseloomu ja ulatuse;

| d) | lõike 6 punktis d osutatud meetmed kalapüügiks teaduslikul eesmärgil; |
| --- | --- |

d)

lõike 6 punktis d osutatud meetmed kalapüügiks teaduslikul eesmärgil;

| e) | lõike 6 punktis e osutatud meetmed andmete kogumiseks, esitamiseks, nende õigsuse kinnitamiseks, andmetele juurdepääsu tagamiseks ja nende kasutamiseks ning |
| --- | --- |

e)

lõike 6 punktis e osutatud meetmed andmete kogumiseks, esitamiseks, nende õigsuse kinnitamiseks, andmetele juurdepääsu tagamiseks ja nende kasutamiseks ning

| f) | meetmed lipuriigi kohustuste nõuetekohase täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

f)

meetmed lipuriigi kohustuste nõuetekohase täitmise tagamiseks.

9.   Komisjon võtab meetmed asjakohase koostöömehhanismi loomiseks, et tagada tõhus seire, kontroll, järelevalve ja jõustamine komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmetele, mis hõlmavad:

| a) | konventsiooniosaliste vastastikusi õigusi pardaleminekuks ja laevade kontrollimiseks ning lipuriigi poolset vastutuselevõtmist ja sanktsioone sellise pardalemineku ja kontrollimise tulemusel saadud tõendite alusel; |
| --- | --- |

a)

konventsiooniosaliste vastastikusi õigusi pardaleminekuks ja laevade kontrollimiseks ning lipuriigi poolset vastutuselevõtmist ja sanktsioone sellise pardalemineku ja kontrollimise tulemusel saadud tõendite alusel;

| b) | miinimumnõudeid kalalaevade kontrollimiseks konventsiooniosaliste poolt sadamates, kus lossitakse reguleeritavast piirkonnast pärit kalavarusid või neist valmistatud tooteid; |
| --- | --- |

b)

miinimumnõudeid kalalaevade kontrollimiseks konventsiooniosaliste poolt sadamates, kus lossitakse reguleeritavast piirkonnast pärit kalavarusid või neist valmistatud tooteid;

| c) | artiklites 10, 11 ja 12 sätestatud järelmeetmeid sellise kontrollimise tulemusel saadud tõendite alusel ning |
| --- | --- |

c)

artiklites 10, 11 ja 12 sätestatud järelmeetmeid sellise kontrollimise tulemusel saadud tõendite alusel ning

| d) | meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, ilma et see piiraks muid konventsiooniosalise enda poolt sel eesmärgil võetud meetmeid. |
| --- | --- |

d)

meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, ilma et see piiraks muid konventsiooniosalise enda poolt sel eesmärgil võetud meetmeid.

10.   Komisjon võib võtta meetmeid lõigetes 8 ja 9 sätestatud küsimustes, mis on seotud konventsiooniosalise jurisdiktsiooni all oleva piirkonnaga, kui asjaomane rannikuäärne riik seda soovib ja hääletab selle soovituse poolt.

| 11. | a) | Lõikes 8 osutatud ülesannete täitmisel püüab komisjon tagada kooskõla järgmiste meetmete vahel:






  i) | reguleeritava piirkonna ja rannikuäärse riigi jurisdiktsiooni all oleva piirkonna kalavarusid või kalavarude rühma käsitlev meede või meede, mis liikidevaheliste seoste tõttu võiks avaldada mõju varudele või varude rühmale, mis asuvad täielikult või osaliselt rannikuäärse riigi jurisdiktsiooni all olevas piirkonnas, ning |
| --- | --- | --- | --- |

11.

a)

Lõikes 8 osutatud ülesannete täitmisel püüab komisjon tagada kooskõla järgmiste meetmete vahel:

i)

reguleeritava piirkonna ja rannikuäärse riigi jurisdiktsiooni all oleva piirkonna kalavarusid või kalavarude rühma käsitlev meede või meede, mis liikidevaheliste seoste tõttu võiks avaldada mõju varudele või varude rühmale, mis asuvad täielikult või osaliselt rannikuäärse riigi jurisdiktsiooni all olevas piirkonnas, ning

| ii) | mis tahes meetmed, mis rannikuäärne riik on võtnud kalavarude või varude rühmade majandamiseks ja kaitseks seoses püügitegevusega tema jurisdiktsiooni all olevas piirkonnas; |
| --- | --- |

ii)

mis tahes meetmed, mis rannikuäärne riik on võtnud kalavarude või varude rühmade majandamiseks ja kaitseks seoses püügitegevusega tema jurisdiktsiooni all olevas piirkonnas;

b)

komisjon ja asjaomane rannikuäärne riik püüavad vastavalt kooskõlastada selliseid meetmeid ja oma tegevust. Käesoleva artikli kohaldamisel teavitab iga rannikuäärne riik komisjoni enda poolt võetud meetmetest.

12.   Meetmetes, mis komisjon võtab reguleeritava piirkonna püügivõimaluste jaotamisel, võetakse arvesse nende konventsiooniosaliste huve, kelle laevad on traditsiooniliselt kalastanud selles piirkonnas, ning asjaomaste rannikuriikide huve. Newfoundlandi Suurmadala ja Flemish Capi piirkonna püügivõimaluste jaotamisel peab komisjon pöörama erilist tähelepanu konventsiooniosalisele, kelle rannikuäärsed kogukonnad sõltuvad põhiliselt nimetatud kalarikaste madalatega seotud kalavarude püügist ja kes on teinud tähelepanuväärseid jõupingutusi nende kalavarude kaitse tagamisel rahvusvahelise koostöö kaudu, pakkudes eelkõige rahvusvahelise ühise jõustamiskava raames rahvusvahelise püügitegevuse järelevalvet ja kontrolli kõnealustel madalatel.

13.   Komisjon võib välja töötada korra, mis võimaldab konventsiooniosalisel võtta meetmeid, sh mittediskrimineerivad kaubandusega seotud meetmed iga lipuriigi või kalapüügiüksuse suhtes, kelle kalalaevade püügitegevus vähendab komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust. Kui konventsiooniosaline rakendab kaubandusega seotud meetmeid, peavad need olema kooskõlas tema rahvusvaheliste kohustustega.

VII artikkel

Teadusnõukogu

1.   Iga konventsiooniosaline on teadusnõukogu liige ja võib määrata sinna oma esindajad, keda igal koosolekul võivad saata asetäitjad, eksperdid ja nõunikud.

2.   Teadusnõukogu valib esimehe ja aseesimehe, kelle ametiaeg on kaks aastat. Neid kõiki võib tagasi valida, kuid nad ei või järjest samas ametis olla kauem kui neli aastat.

3.   Esimees võib teadusnõukogu erakorralise koosoleku kokku kutsuda enda määratud ajal ja kohas omal soovil, rannikuäärse riigi taotlusel või konventsiooniosalise taotlusel, mida toetab mõni teine konventsiooniosaline.

4.   Teadusnõukogu võtab vastu eeskirjad oma koosolekute läbiviimiseks ja oma ülesannete täitmiseks, sh töökorra, ning muudab neid vajaduse korral.

5.   Teadusnõukogu võib moodustada selliseid allorganeid, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks.

6.   Ametiisikute valimist, eeskirjade vastuvõtmist ja nende muutmist ning muid töökorraldusega seotud küsimusi käsitlevad otsused võetakse vastu kõigi kohalolevate ja poolt või vastu hääletavate konventsiooniosaliste häälteenamusega. Igal konventsiooniosalisel on üks hääl. Hääletamist ei toimu, kui kohal on vähem kui kaks kolmandikku konventsiooniosalistest.

7.   Teadusnõukogu võtab vastu eeskirjad, millega nähakse ette valitsustevaheliste organisatsioonide, konventsiooni- ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate osalemine komisjoni koosolekutel vajaduse korral. Need eeskirjad ei või olla põhjendamatult piiravad ning peavad tagama õigeaegse juurdepääsu teadusnõukogu aruannetele ja dokumentidele.

8.   Teadusnõukogu, kooskõlas käesoleva konventsiooni eesmärgi ja põhimõtetega:

| a) | annab konventsiooniosalistele võimaluse konsultatsioonideks ja koostööks püügitegevuse ja mere ökosüsteemidega seotud teadusliku teabe ja seisukohtade tundmaõppimiseks ja vahetamiseks, samuti võimaluse uurida ja hinnata kalavarude praegust ja tulevast seisukorda, sh neid mõjutavaid keskkonna- ja ökoloogilisi tegureid; |
| --- | --- |

a)

annab konventsiooniosalistele võimaluse konsultatsioonideks ja koostööks püügitegevuse ja mere ökosüsteemidega seotud teadusliku teabe ja seisukohtade tundmaõppimiseks ja vahetamiseks, samuti võimaluse uurida ja hinnata kalavarude praegust ja tulevast seisukorda, sh neid mõjutavaid keskkonna- ja ökoloogilisi tegureid;

| b) | edendab konventsiooniosaliste vahelist koostööd selliste teadusuuringute läbiviimiseks, mille eesmärk on täita lüngad teaduslikes andmetes; |
| --- | --- |

b)

edendab konventsiooniosaliste vahelist koostööd selliste teadusuuringute läbiviimiseks, mille eesmärk on täita lüngad teaduslikes andmetes;

| c) | koostab ja säilitab statistilisi andmeid ja dokumente; |
| --- | --- |

c)

koostab ja säilitab statistilisi andmeid ja dokumente;

| d) | avaldab või levitab aruandeid, teavet ja materjale, mis on seotud konventsiooniala püügitegevusega ja ökosüsteemidega, ning |
| --- | --- |

d)

avaldab või levitab aruandeid, teavet ja materjale, mis on seotud konventsiooniala püügitegevusega ja ökosüsteemidega, ning

| e) | annab komisjoni palvel komisjonile teadusalast nõu. |
| --- | --- |

e)

annab komisjoni palvel komisjonile teadusalast nõu.

9.   Teadusnõukogu võib:

| a) | anda komisjonile omal algatusel selliseid soovitusi, mis aitavad komisjonil täita oma kohustusi; |
| --- | --- |

a)

anda komisjonile omal algatusel selliseid soovitusi, mis aitavad komisjonil täita oma kohustusi;

| b) | teha koostööd mis tahes avalik- või eraõiguslike organisatsioonidega, kellel on sarnased eesmärgid, ning |
| --- | --- |

b)

teha koostööd mis tahes avalik- või eraõiguslike organisatsioonidega, kellel on sarnased eesmärgid, ning

| c) | nõuda konventsiooniosalistelt, et nad esitaksid talle statistilist ja teaduslikku teavet, mida tal on vaja oma kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

c)

nõuda konventsiooniosalistelt, et nad esitaksid talle statistilist ja teaduslikku teavet, mida tal on vaja oma kohustuste täitmiseks.

10.   Teadusnõukogu annab teadusalast nõu vastusena igale küsimusele, mille on esitanud talle:

| a) | komisjon seoses reguleeritava piirkonna kalavarude ja ökosüsteemi kaitse ja majandamise teadusliku alusega, võttes arvesse pädevusraamistikku, mis komisjon on asjaomase küsimuse suhtes kindlaks määranud, või |
| --- | --- |

a)

komisjon seoses reguleeritava piirkonna kalavarude ja ökosüsteemi kaitse ja majandamise teadusliku alusega, võttes arvesse pädevusraamistikku, mis komisjon on asjaomase küsimuse suhtes kindlaks määranud, või

| b) | rannikuäärne riik seoses tema jurisdiktsiooni alla kuuluvasse alasse jääva reguleeritava piirkonna kalavarude ja ökosüsteemi kaitse ja majandamise teadusliku alusega. |
| --- | --- |

b)

rannikuäärne riik seoses tema jurisdiktsiooni alla kuuluvasse alasse jääva reguleeritava piirkonna kalavarude ja ökosüsteemi kaitse ja majandamise teadusliku alusega.

11.   Rannikuäärne riik määrab teadusnõukoguga konsulteerides kindlaks pädevusraamistiku iga küsimuse suhtes, mis ta saadab teadusnõukogule. Selline pädevusraamistik hõlmab muu hulgas järgmist:

| a) | vaadeldava püügitegevuse ja piirkonna kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

vaadeldava püügitegevuse ja piirkonna kirjeldus;

| b) | teaduslike hinnangute või prognooside taotlemisel mis tahes asjakohaste tegurite või tähelepanekute kirjeldus, mida tuleb arvesse võtta, ning |
| --- | --- |

b)

teaduslike hinnangute või prognooside taotlemisel mis tahes asjakohaste tegurite või tähelepanekute kirjeldus, mida tuleb arvesse võtta, ning

| c) | vajadusel mis tahes eesmärkide kirjeldus, mille poole rannikuäärne riik püüdleb, ning märge selle kohta, kas tuleks esitada konkreetne soovitus või mitu varianti. |
| --- | --- |

c)

vajadusel mis tahes eesmärkide kirjeldus, mille poole rannikuäärne riik püüdleb, ning märge selle kohta, kas tuleks esitada konkreetne soovitus või mitu varianti.

12.   Üldjuhul annab teadusnõukogu nõu konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, esitab nõukogu oma aruandes oma liikmete kõik seisukohad.

13.   Sekretariaat avaldab kõik teadusnõukogu esitatud aruanded.

VIII artikkel

Sekretariaat

1.   Sekretariaat osutab teenuseid komisjonile, teadusnõukogule ja nende allorganitele, aidates neid nende kohustuste ja ülesannete täitmisel.

2.   Sekretariaadi kõrgeim haldusametnik on tegevsekretär.

3.   Tegevsekretär määrab sekretariaadi töötajad ametisse korra kohaselt, mille kehtestab komisjon, konsulteerides vajaduse korral teaduskomiteega.

4.   Tegevsekretäril on komisjoni üldise järelevalve all täielikud volitused sekretariaadi töötajate ja tööga seotud küsimuste juhtimiseks ning ta täidab ka teisi komisjoni poolt ettenähtud ülesandeid.

IX artikkel

Eelarve

1.   Iga konventsiooniosaline kannab oma delegatsiooni kulud, mis on seotud käesoleva konventsiooni kohaselt läbiviidavate koosolekutega.

2.   Komisjon kehtestab iga konventsiooniosalise aastamaksu kooskõlas aastaeelarvega järgmistel alustel:

| a) | 10 % eelarvest jaguneb rannikuäärsete riikide vahel proportsionaalselt nende nominaalse väljapüügiga konventsiooni piirkonnas aasta jooksul, mis lõpeb kaks aastat enne eelarveaastat; |
| --- | --- |

a)

10 % eelarvest jaguneb rannikuäärsete riikide vahel proportsionaalselt nende nominaalse väljapüügiga konventsiooni piirkonnas aasta jooksul, mis lõpeb kaks aastat enne eelarveaastat;

| b) | 30 % eelarvest jaguneb võrdselt kõigi konventsiooniosaliste vahel; |
| --- | --- |

b)

30 % eelarvest jaguneb võrdselt kõigi konventsiooniosaliste vahel;

| c) | 60 % eelarvest jaguneb kõigi konventsiooniosaliste vahel proportsionaalselt nende nominaalse väljapüügiga konventsiooni piirkonnas aasta jooksul, mis lõpeb kaks aastat enne eelarveaastat, ning |
| --- | --- |

c)

60 % eelarvest jaguneb kõigi konventsiooniosaliste vahel proportsionaalselt nende nominaalse väljapüügiga konventsiooni piirkonnas aasta jooksul, mis lõpeb kaks aastat enne eelarveaastat, ning

| d) | kui konventsiooniosalise rahvaarv on alla 300 000 elaniku, piirdub tema aastamaks maksimaalselt 12 % kogu eelarvest. Kui kehtestatakse selline piirang, jaguneb ülejäänud osa eelarvest võrdselt kõigi konventsiooniosaliste vahel vastavalt punktidele a, b ja c. |
| --- | --- |

d)

kui konventsiooniosalise rahvaarv on alla 300 000 elaniku, piirdub tema aastamaks maksimaalselt 12 % kogu eelarvest. Kui kehtestatakse selline piirang, jaguneb ülejäänud osa eelarvest võrdselt kõigi konventsiooniosaliste vahel vastavalt punktidele a, b ja c.

Eespool osutatud nominaalne väljapüük on kalavarude teatatud püügikogused, mis on kindlaks määratud komisjoni poolt artikli 6 punkti 5 alapunkti a kohaselt vastu võetud finantseeskirjades.

3.   Tegevsekretär teatab igale konventsiooniosalisele tema osamaksu suuruse, mis on arvutatud lõike 2 kohaselt, ning seejärel kannab iga osaline niipea kui võimalik oma osamaksu organisatsioonile üle.

4.   Liikmemaks tasutakse selle riigi valuutas, kus asub organisatsiooni peakorter.

5.   Tegevsekretär edastab igale konventsiooniosalisele aastaeelarve projekti koos maksegraafikuga hiljemalt 60 päeva enne organisatsiooni aastakoosolekut.

6.   Konventsiooniga ühinev osaline tasub ühinemisaastal osamaksu mahus, mis on arvutatud tema ühinemispäevast alates proportsionaalselt aasta järelejäänud täiskuudega.

7.   Kui konventsiooniosaline ei ole oma osamaksu kahe järjestikuse aasta jooksul täielikult tasunud, peatatakse tema hääleõigus ja vastuväidete esitamise õigus seni, kuni ta on oma rahanduslikud kohustused organisatsiooni ees täitnud, kui komisjon ei ole otsustanud teisiti.

8.   Organisatsiooni rahanduslikku olukorda kontrollivad igal aastal komisjoni valitud organisatsioonivälised audiitorid.

X artikkel

Konventsiooniosaliste kohustused

1.   Iga konventsiooniosaline:

| a) | rakendab käesolevat konventsiooni ning kõiki sellega seotud kaitse- ja majandamismeetmeid või muid kohustusi ning edastab komisjonile regulaarselt kirjeldusi sellest, mida ta on teinud nende meetmete rakendamiseks või kohustuste järgimiseks, sh artikli 11 lõike 2 punktis e osutatud menetluste tulemusel võetavate meetmete rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

rakendab käesolevat konventsiooni ning kõiki sellega seotud kaitse- ja majandamismeetmeid või muid kohustusi ning edastab komisjonile regulaarselt kirjeldusi sellest, mida ta on teinud nende meetmete rakendamiseks või kohustuste järgimiseks, sh artikli 11 lõike 2 punktis e osutatud menetluste tulemusel võetavate meetmete rakendamiseks;

| b) | teeb koostööd konventsiooni eesmärkide edendamiseks; |
| --- | --- |

b)

teeb koostööd konventsiooni eesmärkide edendamiseks;

| c) | võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tõhusus ja need jõustada; |
| --- | --- |

c)

võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tõhusus ja need jõustada;

| d) | kogub ja vahetab teaduslikke, tehnilisi ja statistilisi andmeid ning teadmisi konventsiooniala elusressursside ja ökosüsteemide kohta, sh täielik ja üksikasjalik teave tööndusliku väljapüügi ja püügikoormuse kohta, ning võtab asjakohased meetmed selliste andmete õigsuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

d)

kogub ja vahetab teaduslikke, tehnilisi ja statistilisi andmeid ning teadmisi konventsiooniala elusressursside ja ökosüsteemide kohta, sh täielik ja üksikasjalik teave tööndusliku väljapüügi ja püügikoormuse kohta, ning võtab asjakohased meetmed selliste andmete õigsuse kontrollimiseks;

| e) | võtab töönduslikust väljapüügist bioloogilisi proove; |
| --- | --- |

e)

võtab töönduslikust väljapüügist bioloogilisi proove;

| f) | teeb õigeaegselt kättesaadavaks teabe, mida võib vajada komisjon või teadusnõukogu; |
| --- | --- |

f)

teeb õigeaegselt kättesaadavaks teabe, mida võib vajada komisjon või teadusnõukogu;

| g) | ilma et see piiraks asjaomase lipuriigi õiguse kohaldamist, võtab võimalikult ulatuslikke meetmeid või teeb koostööd teiste konventsiooniosalistega, et tagada, et tema kodanikud ja kodanike omanduses olevad või nende poolt käitatavad kalalaevad vastavad käeoleva konventsiooni sätetele ja täidavad komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid, ning |
| --- | --- |

g)

ilma et see piiraks asjaomase lipuriigi õiguse kohaldamist, võtab võimalikult ulatuslikke meetmeid või teeb koostööd teiste konventsiooniosalistega, et tagada, et tema kodanikud ja kodanike omanduses olevad või nende poolt käitatavad kalalaevad vastavad käeoleva konventsiooni sätetele ja täidavad komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid, ning

| h) | ilma et see piiraks asjaomase lipuriigi õiguse kohaldamist, uurib viivitamata, kui saab asjakohast teavet, võimalikult põhjalikult käesoleva konventsiooni või komisjoni võetud kaitse- ja majandamismeetmete iga väidetavat rikkumist, mille on toime pannud tema kodanikud või võõra riigi lipu all sõitvad kalalaevad, mille omanikud on või mida käitavad tema riigi kodanikud, ning teatab otsekohe meetmetest, mis ta on sellega seoses võtnud. |
| --- | --- |

h)

ilma et see piiraks asjaomase lipuriigi õiguse kohaldamist, uurib viivitamata, kui saab asjakohast teavet, võimalikult põhjalikult käesoleva konventsiooni või komisjoni võetud kaitse- ja majandamismeetmete iga väidetavat rikkumist, mille on toime pannud tema kodanikud või võõra riigi lipu all sõitvad kalalaevad, mille omanikud on või mida käitavad tema riigi kodanikud, ning teatab otsekohe meetmetest, mis ta on sellega seoses võtnud.

2.   Iga konventsiooniosaline rannikuäärne riik edastab komisjonile regulaarselt kirjeldusi meetmetest, sh jõustamismeetmetest, mida ta on võtnud piirialade kalavarude kaitseks ja majandamiseks oma jurisdiktsiooni all olevates vetes, mis jäävad konventsioonialasse.

XI artikkel

Lipuriigi kohustused

1.   Iga konventsiooniosaline tagab, et tema lipu all sõitvad laevad:

| a) | järgivad käesoleva konventsiooni sätteid ja komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid ning et need laevad ei tegele millegagi, mis kahjustab selliste meetmete tõhusust; |
| --- | --- |

a)

järgivad käesoleva konventsiooni sätteid ja komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid ning et need laevad ei tegele millegagi, mis kahjustab selliste meetmete tõhusust;

| b) | ei tegele loata püügitegevusega riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates piirkondades konventsioonialas ning |
| --- | --- |

b)

ei tegele loata püügitegevusega riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates piirkondades konventsioonialas ning

| c) | ei tegele püügitegevusega reguleeritavas piirkonnas, kui neil ei ole selleks konventsiooniosalise luba. |
| --- | --- |

c)

ei tegele püügitegevusega reguleeritavas piirkonnas, kui neil ei ole selleks konventsiooniosalise luba.

2.   Konventsiooniosaline:

| a) | ei luba oma lipu all sõitvatel laevadel tegelda reguleeritavas piirkonnas püügitegevusega, kui ta ei suuda täita nende laevade suhtes tõhusalt oma kohustusi, mis tulenevad käesolevast konventsioonist ja on kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

a)

ei luba oma lipu all sõitvatel laevadel tegelda reguleeritavas piirkonnas püügitegevusega, kui ta ei suuda täita nende laevade suhtes tõhusalt oma kohustusi, mis tulenevad käesolevast konventsioonist ja on kooskõlas rahvusvahelise õigusega;

| b) | peab registrit kalalaevade kohta, mis sõidavad tema lipu all ja millel ta on lubanud püüda kalavarusid reguleeritavas piirkonnas, ning tagab, et registrisse kantakse selline teave, mida komisjon vajalikuks peab; |
| --- | --- |

b)

peab registrit kalalaevade kohta, mis sõidavad tema lipu all ja millel ta on lubanud püüda kalavarusid reguleeritavas piirkonnas, ning tagab, et registrisse kantakse selline teave, mida komisjon vajalikuks peab;

| c) | vahetab punktis b osutatud registris olevat teavet komisjoni poolt määratud korra kohaselt; |
| --- | --- |

c)

vahetab punktis b osutatud registris olevat teavet komisjoni poolt määratud korra kohaselt;

| d) | uurib komisjoni määratud korra kohaselt viivitamata ja põhjalikult komisjoni võetud meetmete väidetavat rikkumist, mille on toime pannud tema lipu all sõitev kalalaev, ja teatab viivitamata meetmetest, mis ta on sellega seoses võtnud, ning |
| --- | --- |

d)

uurib komisjoni määratud korra kohaselt viivitamata ja põhjalikult komisjoni võetud meetmete väidetavat rikkumist, mille on toime pannud tema lipu all sõitev kalalaev, ja teatab viivitamata meetmetest, mis ta on sellega seoses võtnud, ning

| e) | punktis d osutatud väidetava rikkumise korral tagab, et võetakse viivitamata asjakohased jõustamismeetmed ning algatatakse tema seaduste kohaselt haldus- või kohtumenetlus. |
| --- | --- |

e)

punktis d osutatud väidetava rikkumise korral tagab, et võetakse viivitamata asjakohased jõustamismeetmed ning algatatakse tema seaduste kohaselt haldus- või kohtumenetlus.

3.   Lõike 2 punkti e kohaselt võetud jõustamismeetmed või kohaldatud sanktsioonid peavad vastama rikkumise raskusele, et need tagaksid tõhusalt nõuete järgimise, aitaksid ära hoida edaspidiseid rikkumisi ning võtaksid rikkujatelt illegaalsest tegevusest saadava tulu.

XII artikkel

Sadamariigi kohustused

1.   Käesoleva konventsiooni raames meetmete võtmisel peab konventsiooniosaline sadamariik võtma täielikult arvesse oma õigusi ja kohustusi vastavalt rahvusvahelisele õigusele, et tõhustada komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

2.   Iga konventsiooniosaline sadamariik rakendab komisjoni poolt vastuvõetud sadamates toimuva kontrolli meetmeid.

3.   Käesolev artikkel ei mõjuta konventsiooniosalise suveräänsete õiguste teostamist oma territooriumil asuvate sadamate suhtes.

XIII artikkel

Komisjoni otsuste vastuvõtmine

1.   Üldjuhul võtab komisjon otsused vastu konsensuse alusel. Käesolevas artiklis tähendab „konsensus”, et otsuse tegemise ajal ei esitata ühtegi ametlikku vastuväidet.

2.   Kui komisjoni esimees leiab, et kõikidest pingutustest hoolimata ei saavutata konsensust, ja kui ei ole sätestatud teisiti, tehakse komisjoni otsused kohalolevate ja poolt või vastu hääletavate konventsiooniosaliste kahe kolmandiku häälteenamusega tingimusel, et hääletamist ei toimu, kui kohal on vähem kui kaks kolmandikku konventsiooniosalistest. Igal konventsiooniosalisel on üks hääl.

XIV artikkel

Komisjoni otsuste rakendamine

1.   Iga meede, mille komisjon on vastu võtnud artikli 6 lõigete 8 ja 9 kohaselt, muutub siduvaks kõigi konventsiooniosaliste jaoks järgmiselt:

| a) | tegevsekretär saadab viie tööpäeva jooksul alates meetme vastuvõtmisest teatise meetme kohta igale konventsiooniosalisele, märkides edastamise kuupäeva, mis on vajalik lõike 2 kohaldamisel, ning |
| --- | --- |

a)

tegevsekretär saadab viie tööpäeva jooksul alates meetme vastuvõtmisest teatise meetme kohta igale konventsiooniosalisele, märkides edastamise kuupäeva, mis on vajalik lõike 2 kohaldamisel, ning

| b) | kui meetmes ei ole sätestatud teisti, muutub see lõike 2 kohaselt igale konventsiooniosalisele siduvaks 60 päeva pärast selle edastamist. |
| --- | --- |

b)

kui meetmes ei ole sätestatud teisti, muutub see lõike 2 kohaselt igale konventsiooniosalisele siduvaks 60 päeva pärast selle edastamist.

2.   Kui üks konventsiooniosalistest esitab tegevsekretärile vastuvõetud meetme suhtes vastuväite 60 päeva jooksul alates saatmise kuupäevast, mis on edastatud lõike 1 punkti a kohaselt, võib teine konventsiooniosaline samuti esitada vastuväite enne täiendava 20-päevase ajavahemiku möödumist või 15 päeva jooksul pärast edastamise kuupäeva, mis on täpsustatud konventsiooniosalistele saadetud teatises vastuväite kohta, mis esitati nimetatud täiendava 20-päevase ajavahemiku jooksul, olenevalt sellest, kumb on hilisem. Seejärel muutub meede siduvaks igale konventsiooniosalisele, v.a need, kes esitasid vastuväite. Kui pikendatud ajavahemiku või -vahemike lõpul on enamik konventsiooniosalisi esitanud vastuväiteid ja neid toetanud, ei saa see meede siduvaks, kui mõned või kõik konventsiooniosalised ei lepi siiski omavahel kokku, et see muutub nende jaoks siduvaks alates kokkulepitud kuupäevast.

3.   Iga konventsiooniosaline, kes on esitanud vastuväite, võib selle igal ajal tagasi võtta, ning siis muutub see meede tema jaoks siduvaks.

| 4. | a) | Kui meetme jõustumisest on möödunud üks aasta, võib iga konventsiooniosaline ükskõik mis ajal saata tegevsekretärile teate, et ta ei kavatse lugeda seda meedet enda jaoks siduvaks, ja kui nimetatud teatist tagasi ei võeta, ei ole asjaomane meede enam selle konventsiooniosalise jaoks siduv ühe aasta möödumisel päevast, mil tegevsekretär teatise kätte sai. |
| --- | --- | --- |
| b) | Pärast seda, kui meede on punkti a kohaselt lakanud olemast siduv ühe konventsiooniosalise jaoks, võib see meede igal ajal lakata olemast siduv mõne teise konventsiooniosalise jaoks alates päevast, mil tegevsekretär saab teatise tema kavatsuse kohta mitte olla seotud. |

4.

a)

Kui meetme jõustumisest on möödunud üks aasta, võib iga konventsiooniosaline ükskõik mis ajal saata tegevsekretärile teate, et ta ei kavatse lugeda seda meedet enda jaoks siduvaks, ja kui nimetatud teatist tagasi ei võeta, ei ole asjaomane meede enam selle konventsiooniosalise jaoks siduv ühe aasta möödumisel päevast, mil tegevsekretär teatise kätte sai.

b)

Pärast seda, kui meede on punkti a kohaselt lakanud olemast siduv ühe konventsiooniosalise jaoks, võib see meede igal ajal lakata olemast siduv mõne teise konventsiooniosalise jaoks alates päevast, mil tegevsekretär saab teatise tema kavatsuse kohta mitte olla seotud.

5.   Iga konventsiooniosaline, kes on esitanud mingi meetme suhtes lõike 2 kohase vastuväite või lõike 4 kohase teate oma kavatsuse kohta mitte lugeda meedet enda jaoks siduvaks, peab samal ajal esitama selgituse sellise tegevuse põhjuste kohta. Selgituses tuleb täpsustada, kas ta peab seda meedet käesoleva konventsiooni sätetega vastuolus olevaks või et see meede on konventsiooni suhtes vormiliselt või faktiliselt põhjendamatult diskrimineeriv. Selgituses tuleb märkida ka meetmed, mida ta kavatseb võtta pärast vastuväite või teatise esitamist, sh alternatiivsete meetmete kirjeldus, mida ta kavatseb võtta või on võtnud asjaomaste kalavarude kaitseks ja majandamiseks kooskõlas käesoleva konventsiooni eesmärkidega.

6.   Tegevsekretär teavitab viivitamata kõiki konventsiooniosalisi:

| a) | mis tahes vastuväite saamisest või selle tagasivõtmisest vastavalt lõikele 2 või 3; |
| --- | --- |

a)

mis tahes vastuväite saamisest või selle tagasivõtmisest vastavalt lõikele 2 või 3;

| b) | kuupäevast, mil mis tahes meede muutub siduvaks vastavalt lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

kuupäevast, mil mis tahes meede muutub siduvaks vastavalt lõikele 1;

| c) | mis tahes teatise saamisest vastavalt lõikele 4 ning |
| --- | --- |

c)

mis tahes teatise saamisest vastavalt lõikele 4 ning

| d) | igast selgitusest ja alternatiivse meetme kirjeldusest, mis ta on saanud vastavalt lõikele 5. |
| --- | --- |

d)

igast selgitusest ja alternatiivse meetme kirjeldusest, mis ta on saanud vastavalt lõikele 5.

7.   Iga konventsiooniosaline, kes algatab lõigetes 2, 4 või 5 sätestatud menetluse, võib samal ajal esitada asja menetlemiseks ajutisele vaekogule. II lisa kohaldatakse vajalike muudatustega.

8.   Kui konventsiooniosaline ei esita asja ajutisele vaekogule menetlemiseks vastavalt lõikele 7, otsustab komisjon kirja teel hääletades lihthäälteenamusega, kas esitada asjaomase konventsiooniosalise lõike 5 kohased selgitused selliseks menetlemiseks. Kui komisjon otsustab esitada asjaomase küsimuse selliseks menetlemiseks, kohaldatakse II lisa vajalike muudatustega.

9.   Kui komisjon otsustab lõike 8 kohaselt mitte esitada asjaomast küsimust ajutisele vaekogule menetlemiseks, võib iga konventsiooniosaline nõuda komisjoni koosoleku kokkukutsumist, et läbi vaadata komisjoni poolt vastu võetud meede ja lõike 5 kohaselt antud selgitus.

10.   Lõike 7 või 8 kohaselt moodustatud ajutine vaekogu vaatab läbi lõike 5 kohaselt antud selgituse ja sellega seotud meetme ning annab komisjonile nõu:

| a) | kas konventsiooniosalise lõike 5 kohaselt antud selgitus on hästi põhjendatud, ja kui on, siis kas asjaomast meedet tuleks vastavalt muuta või see tühistada, või kui ta leiab, et selgitus ei ole hästi põhjendatud, siis kas asjaomane meede tuleks säilitada, ning |
| --- | --- |

a)

kas konventsiooniosalise lõike 5 kohaselt antud selgitus on hästi põhjendatud, ja kui on, siis kas asjaomast meedet tuleks vastavalt muuta või see tühistada, või kui ta leiab, et selgitus ei ole hästi põhjendatud, siis kas asjaomane meede tuleks säilitada, ning

| b) | kas asjaomase konventsiooniosalise lõike 5 kohaselt antud selgituses esitatud alternatiivsed meetmed on kooskõlas käesoleva konventsiooni eesmärgiga ja järgivad kõigi konventsiooniosaliste vastavaid huve. |
| --- | --- |

b)

kas asjaomase konventsiooniosalise lõike 5 kohaselt antud selgituses esitatud alternatiivsed meetmed on kooskõlas käesoleva konventsiooni eesmärgiga ja järgivad kõigi konventsiooniosaliste vastavaid huve.

11.   Hiljemalt 30 päeva pärast käesoleva artikli kohase ajutise vaekogu menetluse lõppemist tuleb komisjon kokku, et arutada ajutise vaekogu soovitusi.

12.   Kui lõigetes 7 kuni 11 sätestatud menetlused on lõpule viidud, võib iga konventsiooniosaline algatada artiklis 15 sätestatud vaidluste lahendamise menetluse.

XV artikkel

Vaidluste lahendamine

1.   Lepinguosalised teevad koostööd, et ära hoida vaidluste teket.

2.   Kui kahe või enama konventsiooniosalise vahel tekib käesoleva konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlus, sh artikli 14 lõikes 5 esitatud selgituse üle, seoses mis tahes meetmega, mis konventsiooniosaline on võtnud pärast artikli 14 lõike 4 kohase vastuväite esitamist, püüavad need konventsiooniosalised, edaspidi „vaidlevad konventsiooniosalised”, lahendada oma vaidlust läbirääkimiste, järelepärimise, vahenduse, lepitamise, vahekohtu- või kohtumenetluse teel, ajutise vaekogu menetlusega või muul nende valitud rahumeelsel viisil.

3.   Kui vaidlus käsitleb komisjoni poolt artikli 6 lõigete 8 ja 9 kohaselt vastu võetud meetmeid või nendega seotud meetmeid, sh artikli 14 lõikes 5 osutatud selgitust, või mis tahes meedet, mille vaidlev konventsiooniosaline on võtnud pärast artikli 14 lõike 2 kohase vastuväite esitamist või pärast artikli 14 lõike 4 kohase teatise saatmist, võivad vaidlevad konventsiooniosalised esitada vaidluse ajutisele vaekogule mittesiduvaks menetlemiseks II lisa kohaselt.

4.   Kui vaidlus on esitatud menetlemiseks ajutisele vaekogule, konsulteerib vaekogu esimesel võimalusel vaidlevate konventsiooniosalistega ja püüab vaidluse kiiresti lahendada. Ajutine vaekogu esitab aruande vaidlevatele konventsiooniosalistele ja tegevsekretäri kaudu ka teistele konventsiooniosalistele. Aruanne hõlmab kõiki soovitusi, mida ajutine vaekogu peab vaidluse lahendamiseks asjakohaseks.

5.   Kui vaidlevad konventsiooniosalised nõustuvad ajutise vaekogu soovitustega, teavitavad nad 14 päeva jooksul alates ajutise vaekogu aruande kättesaamisest kõiki teisi konventsiooniosalisi tegevsekretäri kaudu meetmetest, mida nad kavatsevad võtta kõnealuste soovituste rakendamiseks. Pärast seda võib komisjon kooskõlas oma asjakohaste menetlustega viidata ajutise vaekogu soovitustele.

6.   Kui pärast ajutise vaekogu soovitusi ei ole jõutud lahenduseni, siis võib iga vaidlev konventsiooniosaline esitada vaidluse sundmenetluseks, mis hõlmab 1982. aasta konventsiooni XV osa 2. jao või 1995. aasta kokkuleppe VIII osa kohast siduvat otsust.

7.   Kui vaidlevad konventsiooniosalised on kokku leppinud esitada vaidlus ajutisele vaekogule menetlemiseks, võivad nad samal ajal kokku leppida kohaldada ajutiselt komisjoni poolt vastu võetud asjaomast meedet, kuni ajutise vaekogu aruande esitamiseni, kui nad ei ole vaidlust lahendanud muul viisil.

8.   Kui vaidlevad konventsiooniosalised ei suuda kokku leppida mis tahes lõike 2 kohases rahumeelses lahenduses, esitatakse vaidlus neist ühe taotlusel sundmenetluseks, mis hõlmab 1982. aasta konventsiooni XV osa 2. jao või 1995. aasta kokkuleppe VIII osa kohast siduvat otsust.

9.   Kui kasutatakse sundmenetlust, mis hõlmab siduvat otsust, kohaldavad vaidlevad konventsiooniosalised, kui nad ei ole kokku leppinud teisiti, ajutiselt mis tahes otsust, mille ajutine vaekogu on teinud vastavalt lõikele 4 või vajaduse korral vastavalt artikli 14 lõikele 10. Nad jätkavad selliste ajutiste meetmete või omavahel kokku lepitud samaväärse toimega korra kohaldamist, kuni kohus, kelle jurisdiktsiooni alla vaidlus kuulub, näeb ette ajutised meetmed või teeb otsuse või kuni kõnealuse meetme kehtivuse lõppemiseni.

10.   Lõike 5 kohaseid teavitamise sätteid kohaldatakse vajalike muudatustega, võttes arvesse ajutisi meetmeid, mida kohaldatakse lõike 7 kohaselt või nähakse ette lõike 9 kohaselt või otsuse kohaselt, mille on langetanud kohus, kellele vaidlus lahendamiseks esitati.

11.   Kohus või ajutine vaekogu, kellele vaidlus on käesoleva artikli kohaselt lahendamiseks esitatud, kohaldab käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni ja 1995. aasta kokkuleppe asjakohaseid sätteid, samuti elusressursside kaitse ja majandamise üldiselt aktsepteeritud standardeid ja muid rahvusvahelise õiguse norme, mis ei ole vastuolus käesoleva konventsiooniga, pidades silmas käesoleva konventsiooni eesmärkide saavutamist.

12.   Käesolev konventsioon ei sea kahtluse alla ühegi konventsiooniosalise (kui 1982. aasta konventsiooni osalise) õigust küsimusi vaidlustada ega takista teda selles ega sea kahtluse alla õigust esitada vaidlus sundmenetluseks, mis hõlmab 1982. aasta konventsiooni XV osa 2. jao kohast siduvat otsust teise konventsiooniosalise suhtes, või tema kui 1995. aasta kokkuleppe osalise õigust esitada vaidlus sundmenetluseks, mis hõlmab 1995. aasta kokkuleppe artikli 30 kohast siduvat otsust teise konventsiooniosalise suhtes.

XVI artikkel

Koostöö konventsiooniväliste osapooltega

1.   Kui laev, millel on õigus sõita konventsioonivälise osapoole lipu all, tegeleb püügitegevusega reguleeritavas piirkonnas, siis nõuab komisjon asjaomaselt lipuriigilt, et ta teeks organisatsiooniga täielikku koostööd, kas ühinedes konventsiooniga või nõustudes kohaldama komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

2.   Konventsiooniosalised:

| a) | vahetavad teavet reguleeritavas piirkonnas püügitegevusega tegelevate laevade kohta, millel on õigus sõita konventsioonivälise osapoole lipu all, ning mis tahes meetme kohta, mis nad on võtnud vastusena sellisele püügitegevusele; |
| --- | --- |

a)

vahetavad teavet reguleeritavas piirkonnas püügitegevusega tegelevate laevade kohta, millel on õigus sõita konventsioonivälise osapoole lipu all, ning mis tahes meetme kohta, mis nad on võtnud vastusena sellisele püügitegevusele;

| b) | võtavad käesoleva konventsiooni ja rahvusvahelise õigusega kooskõlas olevad meetmed, et ära hoida selliste laevade püügitegevust, millel on õigus sõita konventsioonivälise osapoole lipu all, kui nende laevade tegevus vähendab komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust; |
| --- | --- |

b)

võtavad käesoleva konventsiooni ja rahvusvahelise õigusega kooskõlas olevad meetmed, et ära hoida selliste laevade püügitegevust, millel on õigus sõita konventsioonivälise osapoole lipu all, kui nende laevade tegevus vähendab komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust;

| c) | soovitavad kõigil konventsioonivälistel osapooltel tagada, et tema kodanikud või laevad, millel on õigus sõita nende lipu all, hoiduksid igasugusest püügitegevusest, mis vähendab komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust, ning |
| --- | --- |

c)

soovitavad kõigil konventsioonivälistel osapooltel tagada, et tema kodanikud või laevad, millel on õigus sõita nende lipu all, hoiduksid igasugusest püügitegevusest, mis vähendab komisjoni poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust, ning

| d) | otsivad võimalusi teha koostööd kõigi konventsiooniväliste osapooltega, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad impordivad, ekspordivad või reekspordivad kalatooteid, mis on toodetud konventsioonialas püütud saagist. |
| --- | --- |

d)

otsivad võimalusi teha koostööd kõigi konventsiooniväliste osapooltega, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad impordivad, ekspordivad või reekspordivad kalatooteid, mis on toodetud konventsioonialas püütud saagist.

XVII artikkel

Koostöö teiste organisatsioonidega

Organisatsioon:

| a) | teeb vastavalt vajadusele koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga, ÜRO teiste eriorganisatsioonide ja muude asjakohaste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

a)

teeb vastavalt vajadusele koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga, ÜRO teiste eriorganisatsioonide ja muude asjakohaste organisatsioonidega;

| b) | otsib võimalusi koostöö edendamiseks ja võib sel eesmärgil sõlmida lepinguid teiste valitsustevaheliste organisatsioonidega, kes võivad kaasa aidata tema tööle ning kes on pädevad tagama elusressursside ja ökosüsteemide pikaajalise kaitse ja säästliku kasutamise. Ta võib paluda sellistel organisatsioonidel saata vaatlejaid oma või mis tahes oma allorganite koosolekutele. Ta võib vajaduse korral otsida ka võimalusi selliste organisatsioonide koosolekutel osalemiseks, ning |
| --- | --- |

b)

otsib võimalusi koostöö edendamiseks ja võib sel eesmärgil sõlmida lepinguid teiste valitsustevaheliste organisatsioonidega, kes võivad kaasa aidata tema tööle ning kes on pädevad tagama elusressursside ja ökosüsteemide pikaajalise kaitse ja säästliku kasutamise. Ta võib paluda sellistel organisatsioonidel saata vaatlejaid oma või mis tahes oma allorganite koosolekutele. Ta võib vajaduse korral otsida ka võimalusi selliste organisatsioonide koosolekutel osalemiseks, ning

| c) | teeb koostööd teiste asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, võttes arvesse nende kaitse- ja majandamismeetmeid. |
| --- | --- |

c)

teeb koostööd teiste asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, võttes arvesse nende kaitse- ja majandamismeetmeid.

XVIII artikkel

Läbivaatamine

Komisjon algatab regulaarselt käesoleva konventsiooni sätete läbivaatamise ja adekvaatsuse hindamise ning vajaduse korral teeb ettepanekuid nende sisu ja rakendamismeetmete tugevdamiseks, et arutada konventsiooni eesmärgi saavutamist takistada võivaid probleeme.

XIX artikkel

Lisad

Lisad on käesoleva konventsiooni lahutamatu osa ja kui ei ole selgelt sätestatud teisiti, hõlmab viide käesolevale konventsioonile ka viidet selle lisadele.

XX artikkel

Heausksus ja õiguste kuritarvitamine

Konventsiooniosalised täidavad käesoleva konventsiooni kohaselt võetud kohustusi heauskselt ja kasutavad käesoleva konventsiooniga tunnustatud õigusi neid kuritarvitamata.

XXI artikkel

Seos muude lepingutega

1.   Käesolev konventsioon ei muuda konventsiooniosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad muudest käesoleva konventsiooniga kooskõlas olevatest lepingutest ja mis ei mõjuta teiste konventsiooniosaliste käesolevast konventsioonist tulenevate õiguste kasutamist või kohustuste täitmist.

2.   Käesolev konventsioon ei vaidlusta ega sea kahtluse alla konventsiooniosaliste õigusi, jurisdiktsiooni ega kohustusi, mis tulenevad 1982. aasta konventsioonist või 1995. aasta kokkuleppest. Käesolevat konventsiooni tõlgendatakse ja kohaldatakse 1982. aasta konventsiooni ja 1995. aasta kokkuleppe alusel ning viisil, mis on nendega kooskõlas.

XXII artikkel

Konventsiooni muudatused

1.   Iga konventsiooniosaline võib teha käesoleva konventsiooni muutmiseks ettepanekuid, mille vaatab läbi ja mida käsitleb komisjon oma aastakoosolekul või erakorralisel koosolekul. Iga selline ettepanek saadetakse tegevsekretärile vähemalt 90 päeva enne koosolekut, kus seda arutada kavatsetakse, ja tegevsekretär edastab viivitamata selle ettepaneku kõikidele konventsiooniosalistele.

2.   Muudatusettepaneku vastuvõtmiseks on vaja kõigi konventsiooniosaliste kolme neljandikulist häälteenamust. Vastuvõetud muudatusettepaneku teksti saadab hoiulevõtja kõikidele konventsiooniosalistele.

3.   Muudatus jõustub kõigi konventsiooniosaliste suhtes 120 päeva möödudes edastamiskuupäevast, mis on täpsustatud hoiulevõtja teatises kolmelt neljandikult konventsiooniosalistest muudatuse heakskiitmise kohta kirjaliku teate saamisest, kui ükski konventsiooniosaline ei ole esitanud hoiulevõtjale muudatuse kohta vastuväidet 90 päeva jooksul alates saatmiskuupäevast, mis on täpsustatud hoiulevõtja kättesaamise teatises, ning sel juhul ei jõustu muudatus mitte ühegi konventsiooniosalise suhtes. Muudatusele vastuväite esitanud konventsiooniosaline võib selle igal ajal tagasi võtta. Kui tagasi on võetud kõik vastuväited muudatusettepanekule, mille on heaks kiitnud kolm neljandikku konventsiooniosalistest, jõustub see muudatus kõigi konventsiooniosaliste suhtes 120 päeva möödumisel viimase vastuväite tagasivõtmise kuupäevast, mis on täpsustatud hoiulevõtja teatises.

4.   Kõik konventsiooniosalised, kes ühinevad käesoleva konventsiooniga pärast muudatuse vastuvõtmist vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, loetakse nimetatud muudatuse heaks kiitnuks.

5.   Hoiulevõtja teavitab kõiki konventsiooniosalisi viivitamata muudatuste heakskiitmise teatiste ning vastuväidete või nende tagasivõtmise teatiste kättesaamisest ja muudatuste jõustumisest.

6.   Ilma et see mõjutaks lõigete 1–5 kohaldamist, võib komisjon kõigi konventsiooniosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega:

| a) | teadusnõukogu soovitusi arvestades jagada reguleeritava piirkonna asjakohasteks teaduslikeks ja statistilisteks alapiirkondadeks, reguleeritavateks rajoonideks ja alarajoonideks, kui ta peab seda haldamise seisukohast vajalikuks. Selliste alapiirkondade, rajoonide ja alarajoonide piirid on määratletud I lisas; |
| --- | --- |

a)

teadusnõukogu soovitusi arvestades jagada reguleeritava piirkonna asjakohasteks teaduslikeks ja statistilisteks alapiirkondadeks, reguleeritavateks rajoonideks ja alarajoonideks, kui ta peab seda haldamise seisukohast vajalikuks. Selliste alapiirkondade, rajoonide ja alarajoonide piirid on määratletud I lisas;

| b) | teadusnõukogu taotlusel muuta I lisas sätestatud teaduslike ja statistiliste alapiirkondade, rajoonide ja alarajoonide piire, kui sellist tegevust toetab iga rannikuäärne riik, keda see mõjutab, ja kui ta peab seda haldamise, teaduse ja statistika seisukohast vajalikuks.” |
| --- | --- |

b)

teadusnõukogu taotlusel muuta I lisas sätestatud teaduslike ja statistiliste alapiirkondade, rajoonide ja alarajoonide piire, kui sellist tegevust toetab iga rannikuäärne riik, keda see mõjutab, ja kui ta peab seda haldamise, teaduse ja statistika seisukohast vajalikuks.”

Artikkel 4

Artikkel XXII nimetatakse ümber artikliks XXIII.

Artikkel 5

Artikkel XXIII jäetakse välja.

Artikkel 6

Artiklid XXIV ja XXV jäetakse välja ja asendatakse järgmiste uute artiklitega:

„XXIV artikkel

Denonsseerimine

1.   Iga konventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni denonsseerida, saates hoiulevõtjale vastava kirjaliku teate mis tahes aasta 30. juunil või enne nimetatud kuupäeva. Denonsseerimine jõustub sama aasta 31. detsembril. Hoiulevõtja teavitab viivitamata kõiki teisi konventsiooniosalisi.

2.   Mis tahes teine konventsiooniosaline võib pärast seda samuti käesoleva konventsiooni denonsseerida alates sama aasta 31. detsembrist, saates hoiulevõtjale vastava kirjaliku teate hiljemalt 30 päeva pärast lõike 1 kohast teadet. Hoiulevõtja teavitab viivitamata kõiki teisi konventsiooniosalisi.

XXV artikkel

Registreerimine

1.   Käesoleva konventsiooni originaal antakse hoiule Kanada valitsusele, kes saadab kinnitatud koopia kõigile allakirjutanutele ja kõigile konventsiooniosalistele.

2.   Hoiulevõtja registreerib käesoleva konventsiooni ja kõik selle muudatused Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis.”

Artikkel 7

I ja II lisa jäetakse välja.

Artikkel 8

III lisa jäetakse välja ja asendatakse järgmise kahe lisaga:

Käesoleva konventsiooni I lisa

Teaduslikud ja statistilised alapiirkonnad, rajoonid ja alarajoonid

Käesoleva konventsiooni IV artiklis sätestatud teaduslikud ja statistilised alapiirkonnad, rajoonid ja alarajoonid on järgmised.

1.a)   Alapiirkond 0

See osa konventsioonialast, mis piirneb lõunas joonega, mis ulatub punktist 61° 00′ põhjalaiust ja 65° 00′ läänepikkust punktini 61° 00′ põhjalaiust ja 59° 00′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 60° 12′ põhjalaiust ja 57° 13′ läänepikkust; seejärel piirneb idas geodeetiliste joonte seeriaga, mis ühendab järgmisi punkte:

| Punkt nr | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 60° 12,0′ | 57° 13,0′ |
| 2 | 61° 00,0′ | 57° 13,1′ |
| 3 | 62° 00,5′ | 57° 21,1′ |
| 4 | 62° 02,3′ | 57° 21,8′ |
| 5 | 62° 03,5′ | 57° 22,2′ |
| 6 | 62° 11,5′ | 57° 25,4′ |
| 7 | 62° 47,2′ | 57° 41,0′ |
| 8 | 63° 22,8′ | 57° 57,4′ |
| 9 | 63° 28,6′ | 57° 59,7′ |
| 10 | 63° 35,0′ | 58° 02,0′ |
| 11 | 63° 37,2′ | 58° 01,2′ |
| 12 | 63° 44,1′ | 57° 58,8′ |
| 13 | 63° 50,1′ | 57° 57,2′ |
| 14 | 63° 52,6′ | 57° 56,6′ |
| 15 | 63° 57,4′ | 57° 53,5′ |
| 16 | 64° 04,3′ | 57° 49,1′ |
| 17 | 64° 12,2′ | 57° 48,2′ |
| 18 | 65° 06,0′ | 57° 44,1′ |
| 19 | 65° 08,9′ | 57° 43,9′ |
| 20 | 65° 11,6′ | 57° 44,4′ |
| 21 | 65° 14,5′ | 57° 45,1′ |
| 22 | 65° 18,1′ | 57° 45,8′ |
| 23 | 65° 23,3′ | 57° 44,9′ |
| 24 | 65° 34,8′ | 57° 42,3′ |
| 25 | 65° 37,7′ | 57° 41,9′ |
| 26 | 65° 50,9′ | 57° 40,7′ |
| 27 | 65° 51,7′ | 57° 40,6′ |
| 28 | 65° 57,6′ | 57° 40,1′ |
| 29 | 66° 03,5′ | 57° 39,6′ |
| 30 | 66° 12,9′ | 57° 38,2′ |
| 31 | 66° 18,8′ | 57° 37,8′ |
| 32 | 66° 24,6′ | 57° 37,8′ |
| 33 | 66° 30,3′ | 57° 38,3′ |
| 34 | 66° 36,1′ | 57° 39,2′ |
| 35 | 66° 37,9′ | 57° 39,6′ |
| 36 | 66° 41,8′ | 57° 40,6′ |
| 37 | 66° 49,5′ | 57° 43,0′ |
| 38 | 67° 21,6′ | 57° 52,7′ |
| 39 | 67° 27,3′ | 57° 54,9′ |
| 40 | 67° 28,3′ | 57° 55,3′ |
| 41 | 67° 29,1′ | 57° 56,1′ |
| 42 | 67° 30,7′ | 57° 57,8′ |
| 43 | 67° 35,3′ | 58° 02,2′ |
| 44 | 67° 39,7′ | 58° 06,2′ |
| 45 | 67° 44,2′ | 58° 09,9′ |
| 46 | 67° 56,9′ | 58° 19,8′ |
| 47 | 68° 01,8′ | 58° 23,3′ |
| 48 | 68° 04,3′ | 58° 25,0′ |
| 49 | 68° 06,8′ | 58° 26,7′ |
| 50 | 68° 07,5′ | 58° 27,2′ |
| 51 | 68° 16,1′ | 58° 34,1′ |
| 52 | 68° 21,7′ | 58° 39,0′ |
| 53 | 68° 25,3′ | 58° 42,4′ |
| 54 | 68° 32,9′ | 59° 01,8′ |
| 55 | 68° 34,0′ | 59° 04,6′ |
| 56 | 68° 37,9′ | 59° 14,3′ |
| 57 | 68° 38,0′ | 59° 14,6′ |
| 58 | 68° 56,8′ | 60° 02,4′ |
| 59 | 69° 00,8′ | 60° 09,0′ |
| 60 | 69° 06,8′ | 60° 18,5′ |
| 61 | 69° 10,3′ | 60° 23,8′ |
| 62 | 69° 12,8′ | 60° 27,5′ |
| 63 | 69° 29,4′ | 60° 51,6′ |
| 64 | 69° 49,8′ | 60° 58,2′ |
| 65 | 69° 55,3′ | 60° 59,6′ |
| 66 | 69° 55,8′ | 61° 00,0′ |
| 67 | 70° 01,6′ | 61° 04,2′ |
| 68 | 70° 07,5′ | 61° 08,1′ |
| 69 | 70° 08,8′ | 61° 08,8′ |
| 70 | 70° 13,4′ | 61° 10,6′ |
| 71 | 70° 33,1′ | 61° 17,4′ |
| 72 | 70° 35,6′ | 61° 20,6′ |
| 73 | 70° 48,2′ | 61° 37,9′ |
| 74 | 70° 51,8′ | 61° 42,7′ |
| 75 | 71° 12,1′ | 62° 09,1′ |
| 76 | 71° 18,9′ | 62° 17,5′ |
| 77 | 71° 25,9′ | 62° 25,5′ |
| 78 | 71° 29,4′ | 62° 29,3′ |
| 79 | 71° 31,8′ | 62° 32,0′ |
| 80 | 71° 32,9′ | 62° 33,5′ |
| 81 | 71° 44,7′ | 62° 49,6′ |
| 82 | 71° 47,3′ | 62° 53,1′ |
| 83 | 71° 52,9′ | 63° 03,9′ |
| 84 | 72° 01,7′ | 63° 21,1′ |
| 85 | 72° 06,4′ | 63° 30,9′ |
| 86 | 72° 11,0′ | 63° 41,0′ |
| 87 | 72° 24,8′ | 64° 13,2′ |
| 88 | 72° 30,5′ | 64° 26,1′ |
| 89 | 72° 36,3′ | 64° 38,8′ |
| 90 | 72° 43,7′ | 64° 54,3′ |
| 91 | 72° 45,7′ | 64° 58,4′ |
| 92 | 72° 47,7′ | 65° 00,9′ |
| 93 | 72° 50,8′ | 65° 07,6′ |
| 94 | 73° 18,5′ | 66° 08,3′ |
| 95 | 73° 25,9′ | 66° 25,3′ |
| 96 | 73° 31,1′ | 67° 15,1′ |
| 97 | 73° 36,5′ | 68° 05,5′ |
| 98 | 73° 37,9′ | 68° 12,3′ |
| 99 | 73° 41,7′ | 68° 29,4′ |
| 100 | 73° 46,1′ | 68° 48,5′ |
| 101 | 73° 46,7′ | 68° 51,1′ |
| 102 | 73° 52,3′ | 69° 11,3′ |
| 103 | 73° 57,6′ | 69° 31,5′ |
| 104 | 74° 02,2′ | 69° 50,3′ |
| 105 | 74° 02,6′ | 69° 52,0′ |
| 106 | 74° 06,1′ | 70° 06,6′ |
| 107 | 74° 07,5′ | 70° 12,5′ |
| 108 | 74° 10,0′ | 70° 23,1′ |
| 109 | 74° 12,5′ | 70° 33,7′ |
| 110 | 74° 24,0′ | 71° 25,7′ |
| 111 | 74° 28,6′ | 71° 45,8′ |
| 112 | 74° 44,2′ | 72° 53,0′ |
| 113 | 74° 50,6′ | 73° 02,8′ |
| 114 | 75° 00,0′ | 73° 16,3′ |
| 115 | 75° 05′ | 73° 30′ |

Punkt nr

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

60° 12,0′

57° 13,0′

2

61° 00,0′

57° 13,1′

3

62° 00,5′

57° 21,1′

4

62° 02,3′

57° 21,8′

5

62° 03,5′

57° 22,2′

6

62° 11,5′

57° 25,4′

7

62° 47,2′

57° 41,0′

8

63° 22,8′

57° 57,4′

9

63° 28,6′

57° 59,7′

10

63° 35,0′

58° 02,0′

11

63° 37,2′

58° 01,2′

12

63° 44,1′

57° 58,8′

13

63° 50,1′

57° 57,2′

14

63° 52,6′

57° 56,6′

15

63° 57,4′

57° 53,5′

16

64° 04,3′

57° 49,1′

17

64° 12,2′

57° 48,2′

18

65° 06,0′

57° 44,1′

19

65° 08,9′

57° 43,9′

20

65° 11,6′

57° 44,4′

21

65° 14,5′

57° 45,1′

22

65° 18,1′

57° 45,8′

23

65° 23,3′

57° 44,9′

24

65° 34,8′

57° 42,3′

25

65° 37,7′

57° 41,9′

26

65° 50,9′

57° 40,7′

27

65° 51,7′

57° 40,6′

28

65° 57,6′

57° 40,1′

29

66° 03,5′

57° 39,6′

30

66° 12,9′

57° 38,2′

31

66° 18,8′

57° 37,8′

32

66° 24,6′

57° 37,8′

33

66° 30,3′

57° 38,3′

34

66° 36,1′

57° 39,2′

35

66° 37,9′

57° 39,6′

36

66° 41,8′

57° 40,6′

37

66° 49,5′

57° 43,0′

38

67° 21,6′

57° 52,7′

39

67° 27,3′

57° 54,9′

40

67° 28,3′

57° 55,3′

41

67° 29,1′

57° 56,1′

42

67° 30,7′

57° 57,8′

43

67° 35,3′

58° 02,2′

44

67° 39,7′

58° 06,2′

45

67° 44,2′

58° 09,9′

46

67° 56,9′

58° 19,8′

47

68° 01,8′

58° 23,3′

48

68° 04,3′

58° 25,0′

49

68° 06,8′

58° 26,7′

50

68° 07,5′

58° 27,2′

51

68° 16,1′

58° 34,1′

52

68° 21,7′

58° 39,0′

53

68° 25,3′

58° 42,4′

54

68° 32,9′

59° 01,8′

55

68° 34,0′

59° 04,6′

56

68° 37,9′

59° 14,3′

57

68° 38,0′

59° 14,6′

58

68° 56,8′

60° 02,4′

59

69° 00,8′

60° 09,0′

60

69° 06,8′

60° 18,5′

61

69° 10,3′

60° 23,8′

62

69° 12,8′

60° 27,5′

63

69° 29,4′

60° 51,6′

64

69° 49,8′

60° 58,2′

65

69° 55,3′

60° 59,6′

66

69° 55,8′

61° 00,0′

67

70° 01,6′

61° 04,2′

68

70° 07,5′

61° 08,1′

69

70° 08,8′

61° 08,8′

70

70° 13,4′

61° 10,6′

71

70° 33,1′

61° 17,4′

72

70° 35,6′

61° 20,6′

73

70° 48,2′

61° 37,9′

74

70° 51,8′

61° 42,7′

75

71° 12,1′

62° 09,1′

76

71° 18,9′

62° 17,5′

77

71° 25,9′

62° 25,5′

78

71° 29,4′

62° 29,3′

79

71° 31,8′

62° 32,0′

80

71° 32,9′

62° 33,5′

81

71° 44,7′

62° 49,6′

82

71° 47,3′

62° 53,1′

83

71° 52,9′

63° 03,9′

84

72° 01,7′

63° 21,1′

85

72° 06,4′

63° 30,9′

86

72° 11,0′

63° 41,0′

87

72° 24,8′

64° 13,2′

88

72° 30,5′

64° 26,1′

89

72° 36,3′

64° 38,8′

90

72° 43,7′

64° 54,3′

91

72° 45,7′

64° 58,4′

92

72° 47,7′

65° 00,9′

93

72° 50,8′

65° 07,6′

94

73° 18,5′

66° 08,3′

95

73° 25,9′

66° 25,3′

96

73° 31,1′

67° 15,1′

97

73° 36,5′

68° 05,5′

98

73° 37,9′

68° 12,3′

99

73° 41,7′

68° 29,4′

100

73° 46,1′

68° 48,5′

101

73° 46,7′

68° 51,1′

102

73° 52,3′

69° 11,3′

103

73° 57,6′

69° 31,5′

104

74° 02,2′

69° 50,3′

105

74° 02,6′

69° 52,0′

106

74° 06,1′

70° 06,6′

107

74° 07,5′

70° 12,5′

108

74° 10,0′

70° 23,1′

109

74° 12,5′

70° 33,7′

110

74° 24,0′

71° 25,7′

111

74° 28,6′

71° 45,8′

112

74° 44,2′

72° 53,0′

113

74° 50,6′

73° 02,8′

114

75° 00,0′

73° 16,3′

115

75° 05′

73° 30′

ning sealt suundub otse põhja suunas paralleelini 78° 10′ põhjalaiust ja läänes piirneb joonega, mis algab punktist 61° 00′ põhjalaiust ja 65° 00′ läänepikkust ning ulatub loode suunas piki loksodroomi East Bluffini Baffini saare rannikul (61° 55′ põhjalaiust ja 66° 20′ läänepikkust), ning sealt edasi põhja suunas piki Baffini, Byloti, Devoni ja Ellesmere’i saare rannikut ja mööda meridiaani 80° läänepikkust nende saarte vetes kuni punktini 78° 10′ põhjalaiust ja põhjas piirneb paralleeliga 78° 10′ põhjalaiust.

1.b)   Alapiirkond 0 koosneb kahest rajoonist:

| | Rajoon 0–A
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66° 15′ põhjalaiust põhja pool. |
| --- | --- |

Rajoon 0–A

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66° 15′ põhjalaiust põhja pool.

| | Rajoon 0–B
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66° 15′ põhjalaiust lõuna pool. |
| --- | --- |

Rajoon 0–B

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66° 15′ põhjalaiust lõuna pool.

2.a)   Alapiirkond 1

Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonnast 0 idas ning põhja ja ida pool loksodroomi, mis ühendab punkti 60° 12′ põhjalaiust ja 57° 13′ läänepikkust punktiga 52° 15′ põhjalaiust ja 42° 00′ läänepikkust.

2.b)   Alapiirkond 1 koosneb kuuest rajoonist:

| | Rajoon 1A
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 68° 50′ põhjalaiust põhja pool (Qasigiannguit). |
| --- | --- |

Rajoon 1A

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 68° 50′ põhjalaiust põhja pool (Qasigiannguit).

| | Rajoon 1B
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 66° 15′ põhjalaiust (umbes viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) ja paralleeli 68° 50′ põhjalaiust (Qasigiannguit) vahel. |
| --- | --- |

Rajoon 1B

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 66° 15′ põhjalaiust (umbes viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) ja paralleeli 68° 50′ põhjalaiust (Qasigiannguit) vahel.

| | Rajoon 1C
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 66° 15′ põhjalaiust (umbes neli meremiili Nuukist põhja pool) ja paralleeli 66° 15′ põhjalaiust (umbes viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) vahel. |
| --- | --- |

Rajoon 1C

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 66° 15′ põhjalaiust (umbes neli meremiili Nuukist põhja pool) ja paralleeli 66° 15′ põhjalaiust (umbes viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) vahel.

| | Rajoon 1D
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 62° 30′ põhjalaiust (Paamiut Glacier) ja paralleeli 64° 15′ põhjalaiust (umbes neli meremiili Nuukist põhja pool) vahel. |
| --- | --- |

Rajoon 1D

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 62° 30′ põhjalaiust (Paamiut Glacier) ja paralleeli 64° 15′ põhjalaiust (umbes neli meremiili Nuukist põhja pool) vahel.

| | Rajoon 1E
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 60° 45′ põhjalaiust (Cape Desolation) ja paralleeli 62° 30′ põhjalaiust (Paamiut Glacier) vahel. |
| --- | --- |

Rajoon 1E

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 60° 45′ põhjalaiust (Cape Desolation) ja paralleeli 62° 30′ põhjalaiust (Paamiut Glacier) vahel.

| | Rajoon 1F
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 60° 45′ põhjalaiust lõuna pool (Cape Desolation). |
| --- | --- |

Rajoon 1F

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 60° 45′ põhjalaiust lõuna pool (Cape Desolation).

3.a)   Alapiirkond 2

Konventsiooniala osa, mis asub Hudson Straiti piirkonnas meridiaanist 64° 30′ läänepikkust idas, alapiirkonnast 0 lõuna pool, alapiirkonnast 1 lõuna ja lääne pool ning paralleelist 52° 15′ põhjalaiust põhja pool.

3.b)   Alapiirkond 2 koosneb kolmest rajoonist:

| | Rajoon 2G
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 57° 40′ põhjalaiust põhja pool (Cape Mugford). |
| --- | --- |

Rajoon 2G

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 57° 40′ põhjalaiust põhja pool (Cape Mugford).

| | Rajoon 2H
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 55° 20′ põhjalaiust (Hopedale) ja paralleeli 57° 40′ põhjalaiust (Cape Mugford) vahel. |
| --- | --- |

Rajoon 2H

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 55° 20′ põhjalaiust (Hopedale) ja paralleeli 57° 40′ põhjalaiust (Cape Mugford) vahel.

| | Rajoon 2J
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 55° 20′ põhjalaiust lõuna pool (Hopedale). |
| --- | --- |

Rajoon 2J

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 55° 20′ põhjalaiust lõuna pool (Hopedale).

4.a)   Alapiirkond 3

Konventsiooniala osa, mis asub paralleelist 52° 15′ põhjalaiust lõuna pool ja ida pool joonest, mis ulatub Newfoundlandi põhjarannikul asuvast Cape Bauldist otse põhja punktini 52° 15′ põhjalaiust, paralleelist 39° 00′ põhjalaiust põhja pool ja ida ja põhja pool loksodroomi, mis algab punktist 39° 00′ põhjalaiust ja 50° 00′ läänepikkust ning ulatub loode suunas läbi punkti 43° 30′ põhjalaiust ja 55° 00′ läänepikkust punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, kuni ristub sirgjoonega, mis ühendab Cape Ray (47° 37′ põhjalaiust, 59° 18′ läänepikkust) Newfoundlandi rannikul Cape Northiga (47° 02′ põhjalaiust, 60° 25′ läänepikkust) Cape Bretoni saarel; sealt kirde suunas piki nimetatud joont Cape Rayni (47° 37′ põhjalaiust, 59° 18′ läänepikkust).

4.b)   Alapiirkond 3 koosneb kuuest rajoonist:

| | Rajoon 3K
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49° 15′ põhjalaiust põhja pool (Cape Freels, Newfoundland). |
| --- | --- |

Rajoon 3K

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49° 15′ põhjalaiust põhja pool (Cape Freels, Newfoundland).

| | Rajoon 3L
  Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Freelsist kuni Cape St. Maryni ulatuva joone ja järgmise joone vahel: ulatub Cape Freelsist otse itta meridiaanini 46° 30′ läänepikkust, ulatudes sealt otse lõunasse paralleelini 46° 00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 54° 30′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi Newfoundlandis asuva Cape St. Maryni. |
| --- | --- |

Rajoon 3L

Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Freelsist kuni Cape St. Maryni ulatuva joone ja järgmise joone vahel: ulatub Cape Freelsist otse itta meridiaanini 46° 30′ läänepikkust, ulatudes sealt otse lõunasse paralleelini 46° 00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 54° 30′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi Newfoundlandis asuva Cape St. Maryni.

| | Rajoon 3M
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49° 15′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanist 46° 30′ läänepikkust ida pool. |
| --- | --- |

Rajoon 3M

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49° 15′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanist 46° 30′ läänepikkust ida pool.

| | Rajoon 3N
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46° 00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 46° 30′ läänepikkust ja 51° 00′ läänepikkust vahel. |
| --- | --- |

Rajoon 3N

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46° 00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 46° 30′ läänepikkust ja 51° 00′ läänepikkust vahel.

| | Rajoon 3O
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46° 00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 51° 00′ läänepikkust ja 54° 30′ läänepikkust vahel. |
| --- | --- |

Rajoon 3O

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46° 00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 51° 00′ läänepikkust ja 54° 30′ läänepikkust vahel.

| | Rajoon 3P
  Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikust lõuna pool ja lääne pool joont, mis ulatub Newfoundlandil asuvast Cape St. Maryst punktini 46° 00′ põhjalaiust ja 54° 30′ läänepikkust ning sealt edasi otse lõunasse alapiirkonna piirini.
  Rajoon 3P jaguneb kaheks alarajooniks: | 3Pn – loodepoolne alarajoon – rajooni 3P osa, mis asub loode pool joont, mis ulatub Newfoundlandilt punktist 47° 30,7′ põhjalaiust ja 57° 43,2′ läänepikkust ligikaudu kagusse punktini 46° 50,7′ põhjalaiust ja 58° 49′ läänepikkust; |
| --- | --- | --- |

Rajoon 3P

Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikust lõuna pool ja lääne pool joont, mis ulatub Newfoundlandil asuvast Cape St. Maryst punktini 46° 00′ põhjalaiust ja 54° 30′ läänepikkust ning sealt edasi otse lõunasse alapiirkonna piirini.

Rajoon 3P jaguneb kaheks alarajooniks:

3Pn – loodepoolne alarajoon – rajooni 3P osa, mis asub loode pool joont, mis ulatub Newfoundlandilt punktist 47° 30,7′ põhjalaiust ja 57° 43,2′ läänepikkust ligikaudu kagusse punktini 46° 50,7′ põhjalaiust ja 58° 49′ läänepikkust;

| | 3Ps – kagupoolne alarajoon – rajooni 3P osa, mis asub alarajooni 3Pn puhul määratletud joonest kagu pool. |
| --- | --- |

3Ps – kagupoolne alarajoon – rajooni 3P osa, mis asub alarajooni 3Pn puhul määratletud joonest kagu pool.

5.a)   Alapiirkond 4

Konventsiooniala osa, mis asub paralleelist 39° 00′ põhjalaiust põhja pool, alapiirkonnast 3 lääne pool ja järgmisest joonest ida pool:

algab Ameerika Ühendriikide ja Kanada vahelise riigipiiri lõpust Grand Manani väinas punktis 44° 46′ 35,346′′ põhjalaiust ja 66° 54′ 11,253′′ läänepikkust; sealt otse lõunasse paralleelini 43° 50′ põhjalaiust; sealt otse läände meridiaanini 67° 24′ 27,24′′ läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont edela suunas punktini 42° 53′ 14′′ põhjalaiust ja 67° 44′ 35′′ läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont kagu suunas punktini 42° 31′ 08′′ põhjalaiust ja 67° 28′ 05′′ läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont punktini 42° 20′ põhjalaiust ja 67° 18′ 13,15′′ läänepikkust;

sealt otse itta punktini 66° 00′ läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont kagu suunas punktini 42° 00′ põhjalaiust ja 65° 40′ läänepikkust ning sealt piki geodeetilist joont lõunasse punktini 39° 00′ põhjalaiust.

5.b)   Alapiirkond 4 koosneb kuuest rajoonist:

| | Rajoon 4R
  Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Bauldist kuni Cape Rayni ulatuva joone ja järgmise joone vahel: algab Cape Bauldist, kulgeb sealt otse põhja suunas paralleelini 52° 15′ põhjalaiust, sealt otse läände Labradori rannikuni, sealt piki Labradori rannikut Labradori-Québeci piiri lõpp-punktini, sealt piki loksodroomi edela suunas punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini, kus alapiirkonna 3 piir ristub Nova Scotias asuvat Cape Northi ja Newfoundlandil asuvat Cape Rayd ühendava sirgjoonega, ning sealt Newfoundlandil asuva Cape Rayni; |
| --- | --- |

Rajoon 4R

Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Bauldist kuni Cape Rayni ulatuva joone ja järgmise joone vahel: algab Cape Bauldist, kulgeb sealt otse põhja suunas paralleelini 52° 15′ põhjalaiust, sealt otse läände Labradori rannikuni, sealt piki Labradori rannikut Labradori-Québeci piiri lõpp-punktini, sealt piki loksodroomi edela suunas punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini, kus alapiirkonna 3 piir ristub Nova Scotias asuvat Cape Northi ja Newfoundlandil asuvat Cape Rayd ühendava sirgjoonega, ning sealt Newfoundlandil asuva Cape Rayni;

| | Rajoon 4S
  Alapiirkonna osa, mis asub Québeci lõunarannikul Labradori-Québeci piiri lõpp-punktist Pte. des Montsi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 64° 40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi ida ja kagu suunas punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse põhja punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust ning edasi piki loksodroomi kirde suunas Labradori-Québeci piiri lõpp-punktini. |
| --- | --- |

Rajoon 4S

Alapiirkonna osa, mis asub Québeci lõunarannikul Labradori-Québeci piiri lõpp-punktist Pte. des Montsi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 64° 40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi ida ja kagu suunas punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse põhja punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust ning edasi piki loksodroomi kirde suunas Labradori-Québeci piiri lõpp-punktini.

| | Rajoon 4T
  Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Pte. de Montsini ulatuva Nova Scotia, New Brunswicki ja Québeci ranniku ning järgmise joone vahel: joon algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 64° 40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotias asuva Cape Northini. |
| --- | --- |

Rajoon 4T

Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Pte. de Montsini ulatuva Nova Scotia, New Brunswicki ja Québeci ranniku ning järgmise joone vahel: joon algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49° 25′ põhjalaiust ja 64° 40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotias asuva Cape Northini.

| | Rajoon 4V
  Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45° 40′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60° 00′ läänepikkust paralleelini 44° 10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39° 00′ põhjalaiust, sealt otse itta punktini, kus alapiirkondade 3 ja 4 vaheline piir ristub paralleeliga 39° 00′ põhjalaiust, sealt piki alapiirkondade 3 ja 4 vahelist piiri ja joont, mis ulatub loode suunas punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotial asuva Cape Northini.
  Rajoon 4V jaguneb kaheks alarajooniks: | 4Vn – põhjapoolne alarajoon – rajooni 4V osa, mis asub paralleelist 45° 40′ põhjalaiust põhja pool; |
| --- | --- | --- |

Rajoon 4V

Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45° 40′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60° 00′ läänepikkust paralleelini 44° 10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39° 00′ põhjalaiust, sealt otse itta punktini, kus alapiirkondade 3 ja 4 vaheline piir ristub paralleeliga 39° 00′ põhjalaiust, sealt piki alapiirkondade 3 ja 4 vahelist piiri ja joont, mis ulatub loode suunas punktini 47° 50′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotial asuva Cape Northini.

Rajoon 4V jaguneb kaheks alarajooniks:

4Vn – põhjapoolne alarajoon – rajooni 4V osa, mis asub paralleelist 45° 40′ põhjalaiust põhja pool;

| | 4Vs – lõunapoolne alarajoon – rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45° 40′ põhjalaiust lõuna pool. |
| --- | --- |

4Vs – lõunapoolne alarajoon – rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45° 40′ põhjalaiust lõuna pool.

| | Rajoon 4W
  Alapiirkonna osa, mis asub Halifaxist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45° 40′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60° 00′ läänepikkust paralleelini 44° 10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39° 00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 63° 20′ läänepikkust, sealt otse põhja suunas samal meridiaanil asuva punktini 44° 20′ põhjalaiust ning edasi piki loksodroomi loode suunas Nova Scotial asuva Halifaxini. |
| --- | --- |

Rajoon 4W

Alapiirkonna osa, mis asub Halifaxist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45° 40′ põhjalaiust ja 60° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60° 00′ läänepikkust paralleelini 44° 10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39° 00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 63° 20′ läänepikkust, sealt otse põhja suunas samal meridiaanil asuva punktini 44° 20′ põhjalaiust ning edasi piki loksodroomi loode suunas Nova Scotial asuva Halifaxini.

| | Rajoon 4X
  Alapiirkonna osa, mis asub alapiirkonna 4 läänepiiri ning New Brunswicki ja Nova Scotia ranniku vahel, ning New Brunswicki ja Maine’i vahelise piiri lõpp-punktist Halifaxi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: algab Halifaxist, kulgeb sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 44° 20′ põhjalaiust ja 63° 20′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39° 00′ põhjalaiust ning edasi otse läände meridiaanini 65° 40′ läänepikkust. |
| --- | --- |

Rajoon 4X

Alapiirkonna osa, mis asub alapiirkonna 4 läänepiiri ning New Brunswicki ja Nova Scotia ranniku vahel, ning New Brunswicki ja Maine’i vahelise piiri lõpp-punktist Halifaxi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: algab Halifaxist, kulgeb sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 44° 20′ põhjalaiust ja 63° 20′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39° 00′ põhjalaiust ning edasi otse läände meridiaanini 65° 40′ läänepikkust.

6.a)   Alapiirkond 5

Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonna 4 piirist lääne pool, paralleelist 39° 00′ põhjalaiust põhja pool ja meridiaanist 71° 40′ läänepikkust ida pool.

6.b)   Alapiirkond 5 koosneb kahest rajoonist:

| | Rajoon 5Y
  Alapiirkonna osa, mis asub Maine’i, New Hampshire’i ja Massachusettsi ranniku (Maine’i ja New Brunswicki vahelisest piirist punktini 70° 00′ läänepikkust Cape Codis – ligikaudu 42° põhjalaiust) ja järgmise joone vahel: algab Cape Codil asuvas punktis 70° läänepikkust (ligikaudu 42° põhjalaiust), kulgeb sealt otse põhja punktini 42° 20′ põhjalaiust, sealt otse itta alapiirkondade 4 ja 5 piiril asuva punktini 67° 18′ 13,15′′ läänepikkust ning edasi piki nimetatud piiri Kanada ja Ameerika Ühendriikide piirini. |
| --- | --- |

Rajoon 5Y

Alapiirkonna osa, mis asub Maine’i, New Hampshire’i ja Massachusettsi ranniku (Maine’i ja New Brunswicki vahelisest piirist punktini 70° 00′ läänepikkust Cape Codis – ligikaudu 42° põhjalaiust) ja järgmise joone vahel: algab Cape Codil asuvas punktis 70° läänepikkust (ligikaudu 42° põhjalaiust), kulgeb sealt otse põhja punktini 42° 20′ põhjalaiust, sealt otse itta alapiirkondade 4 ja 5 piiril asuva punktini 67° 18′ 13,15′′ läänepikkust ning edasi piki nimetatud piiri Kanada ja Ameerika Ühendriikide piirini.

| | Rajoon 5Z
  Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 5Y lõuna ja ida pool.
  Rajoon 5Z jaguneb kaheks alarajooniks: idapoolseks alarajooniks ja läänepoolseks alarajooniks, mida määratletakse järgmiselt: | 5Ze – idapoolne alarajoon – rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust ida pool; |
| --- | --- | --- |

Rajoon 5Z

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 5Y lõuna ja ida pool.

Rajoon 5Z jaguneb kaheks alarajooniks: idapoolseks alarajooniks ja läänepoolseks alarajooniks, mida määratletakse järgmiselt:

5Ze – idapoolne alarajoon – rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust ida pool;

| | 5Zw – läänepoolne alarajoon – rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust lääne pool. |
| --- | --- |

5Zw – läänepoolne alarajoon – rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust lääne pool.

7.a)   Alapiirkond 6

Konventsiooniala osa, mis piirneb joonega, mis algab punktist 71° 40′ läänepikkust Rhode Islandil, kulgeb sealt otse lõunasse punktini 39° 00′ põhjalaiust, sealt edasi otse itta punktini 42° 00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 35° 00′ põhjalaiust, sealt otse läände Põhja-Ameerika rannikuni, sealt põhja suunas piki Põhja-Ameerika rannikut punktini 71° 40′ läänepikkust Rhode Islandil.

7.b)   Alapiirkond 6 koosneb kaheksast rajoonist:

| | Rajoon 6A
  Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 39° 00′ põhjalaiust põhja pool ja alapiirkonnast 5 lääne pool. |
| --- | --- |

Rajoon 6A

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 39° 00′ põhjalaiust põhja pool ja alapiirkonnast 5 lääne pool.

| | Rajoon 6B
  Alapiirkonna osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust lääne pool, paralleelist 39° 00′ põhjalaiust lõuna pool ning põhja ja lääne pool joont, mis kulgeb lääne suunas piki paralleeli 37° 00′ põhjalaiust läänepikkuseni 76° 00′ ning sealt edasi otse lõunasse Virginias asuva Cape Henryni. |
| --- | --- |

Rajoon 6B

Alapiirkonna osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust lääne pool, paralleelist 39° 00′ põhjalaiust lõuna pool ning põhja ja lääne pool joont, mis kulgeb lääne suunas piki paralleeli 37° 00′ põhjalaiust läänepikkuseni 76° 00′ ning sealt edasi otse lõunasse Virginias asuva Cape Henryni.

| | Rajoon 6C
  Alapiirkonna osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust lääne pool ja rajoonist 6B lõuna pool. |
| --- | --- |

Rajoon 6C

Alapiirkonna osa, mis asub meridiaanist 70° 00′ läänepikkust lääne pool ja rajoonist 6B lõuna pool.

| | Rajoon 6D
  Alapiirkonna osa, mis asub rajoonidest 6B ja 6C ida pool ja meridiaanist 65° 00′ läänepikkust lääne pool. |
| --- | --- |

Rajoon 6D

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonidest 6B ja 6C ida pool ja meridiaanist 65° 00′ läänepikkust lääne pool.

| | Rajoon 6E
  Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6D ida pool ja meridiaanist 60° 00′ läänepikkust lääne pool. |
| --- | --- |

Rajoon 6E

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6D ida pool ja meridiaanist 60° 00′ läänepikkust lääne pool.

| | Rajoon 6F
  Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6E ida pool ja meridiaanist 55° 00′ läänepikkust lääne pool. |
| --- | --- |

Rajoon 6F

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6E ida pool ja meridiaanist 55° 00′ läänepikkust lääne pool.

| | Rajoon 6G
  Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6F ida pool ja meridiaanist 50° 00′ läänepikkust lääne pool. |
| --- | --- |

Rajoon 6G

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6F ida pool ja meridiaanist 50° 00′ läänepikkust lääne pool.

| | Rajoon 6H
  Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6G ida pool ja meridiaanist 42° 00′ läänepikkust lääne pool. |
| --- | --- |

Rajoon 6H

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6G ida pool ja meridiaanist 42° 00′ läänepikkust lääne pool.

Konventsiooni II lisa

Ajutise vaekogu menetlusega seotud eeskirjad vastavalt artiklile 15

| 1. | Tegevsekretär koostab ja peab nimekirja ekspertidest, kes soovivad tegutseda ajutise vaekogu liikmetena ja on selleks võimelised. Iga konventsiooniosaline võib määrata kuni viis eksperti, kes on pädevad konventsiooniga hõlmatud kalandusalastes juriidilistes, teaduslikes ja tehnilistes küsimustes. Eksperdi määranud konventsiooniosaline esitab teabe iga enda määratud eksperdi erialase kvalifikatsiooni ja töökogemuste kohta. |
| --- | --- |

1.

Tegevsekretär koostab ja peab nimekirja ekspertidest, kes soovivad tegutseda ajutise vaekogu liikmetena ja on selleks võimelised. Iga konventsiooniosaline võib määrata kuni viis eksperti, kes on pädevad konventsiooniga hõlmatud kalandusalastes juriidilistes, teaduslikes ja tehnilistes küsimustes. Eksperdi määranud konventsiooniosaline esitab teabe iga enda määratud eksperdi erialase kvalifikatsiooni ja töökogemuste kohta.

| 2. | Vaidlevad konventsiooniosalised teatavad tegevsekretärile oma kavatsusest esitada oma vaidlus ajutisele vaekogule. Teatisega koos esitatakse vaidlusküsimuse täielik kirjeldus ja kõigi vaidluses osalejate põhjendused. Tegevsekretär edastab teatise koopia viivitamata kõikidele konventsiooniosalistele. |
| --- | --- |

2.

Vaidlevad konventsiooniosalised teatavad tegevsekretärile oma kavatsusest esitada oma vaidlus ajutisele vaekogule. Teatisega koos esitatakse vaidlusküsimuse täielik kirjeldus ja kõigi vaidluses osalejate põhjendused. Tegevsekretär edastab teatise koopia viivitamata kõikidele konventsiooniosalistele.

| 3. | Kui mõni teine konventsiooniosaline soovib saada vaidlevaks osaliseks, siis võib ta osaleda ajutise vaekogu moodustamisel, kui algselt vaidluses osalenud ei ole selle vastu. Konventsiooniosaline, kes soovib saada vaidlevaks osaliseks, peaks teatama oma kavatsusest 15 päeva jooksul alates lõikes 2 osutatud teatise saamisest. |
| --- | --- |

3.

Kui mõni teine konventsiooniosaline soovib saada vaidlevaks osaliseks, siis võib ta osaleda ajutise vaekogu moodustamisel, kui algselt vaidluses osalenud ei ole selle vastu. Konventsiooniosaline, kes soovib saada vaidlevaks osaliseks, peaks teatama oma kavatsusest 15 päeva jooksul alates lõikes 2 osutatud teatise saamisest.

| 4. | Mitte enne 30 ja mitte hiljem kui 45 päeva möödudes lõikes 2 osutatud teatise saatmise päevast teavitavad vaidlevad konventsiooniosalised tegevsekretäri ajutise vaekogu moodustamisest, lisades vaekogu liikmete nimed ja tööplaani. Kui vaidlevad osalised ei otsusta teisiti, kohaldatakse järgmisi punkte:






  a) | ajutine vaekogu koosneb kolmest liikmest; |
| --- | --- | --- |

4.

Mitte enne 30 ja mitte hiljem kui 45 päeva möödudes lõikes 2 osutatud teatise saatmise päevast teavitavad vaidlevad konventsiooniosalised tegevsekretäri ajutise vaekogu moodustamisest, lisades vaekogu liikmete nimed ja tööplaani. Kui vaidlevad osalised ei otsusta teisiti, kohaldatakse järgmisi punkte:

a)

ajutine vaekogu koosneb kolmest liikmest;

| b) | kumbki konventsiooniosaline määrab ühe liikme ja kolmanda suhtes lepitakse kokku; |
| --- | --- |

b)

kumbki konventsiooniosaline määrab ühe liikme ja kolmanda suhtes lepitakse kokku;

| c) | see kolmas liige juhatab ajutist vaekogu; |
| --- | --- |

c)

see kolmas liige juhatab ajutist vaekogu;

| d) | kolmas liige ei tohi olla kummagi vaidleva konventsiooniosalise riigi kodanik ega samast rahvusest kui esimesed kaks liiget ning |
| --- | --- |

d)

kolmas liige ei tohi olla kummagi vaidleva konventsiooniosalise riigi kodanik ega samast rahvusest kui esimesed kaks liiget ning

| e) | kui vaidluses osaleb rohkem kui kaks konventsiooniosalist, valivad ühesuguste huvidega konventsiooniosalised ühiselt ühe liikme. Kui vaidlevad osalised ei suuda kokku leppida kolmanda liikme määramises, määrab selle Rahvusvahelise Mereõiguse Kohtu president, kui vaidlevad osalised ei ole kokku leppinud, et selle liikme määrab muu isik või kolmas riik. |
| --- | --- |

e)

kui vaidluses osaleb rohkem kui kaks konventsiooniosalist, valivad ühesuguste huvidega konventsiooniosalised ühiselt ühe liikme. Kui vaidlevad osalised ei suuda kokku leppida kolmanda liikme määramises, määrab selle Rahvusvahelise Mereõiguse Kohtu president, kui vaidlevad osalised ei ole kokku leppinud, et selle liikme määrab muu isik või kolmas riik.

Tegevsekretär edastab teatise koopia viivitamata kõikidele konventsiooniosalistele.

| 5. | Iga konventsiooniosaline, kes ei osale vaidluses, võib kuulata ajutise vaekogu kõiki istungeid, esitada vaekogule kirjalikke ja suulisi avaldusi ja saada avaldusi igalt vaidluses osalejalt. |
| --- | --- |

5.

Iga konventsiooniosaline, kes ei osale vaidluses, võib kuulata ajutise vaekogu kõiki istungeid, esitada vaekogule kirjalikke ja suulisi avaldusi ja saada avaldusi igalt vaidluses osalejalt.

| 6. | Vaidleva konventsiooniosalise taotlusel või oma initsiatiivil võib ajutine vaekogu paluda teavet ja tehnilist nõu igalt isikult või asutuselt, mida ta peab asjakohaseks, kui vaidlevad pooled sellega nõus on. |
| --- | --- |

6.

Vaidleva konventsiooniosalise taotlusel või oma initsiatiivil võib ajutine vaekogu paluda teavet ja tehnilist nõu igalt isikult või asutuselt, mida ta peab asjakohaseks, kui vaidlevad pooled sellega nõus on.

| 7. | Kui vaidlevad konventsiooniosalised ei lepi kokku teisiti, koostab ajutine vaekogu 90 päeva jooksul alates tema moodustamisest konventsiooni artikli 15 lõikes 4 osutatud aruande ja soovitused. Aruanne ja soovitused piirduvad vaidlusaluse küsimusega ning neis esitatakse vaidluse põhjused. Aruanne ja soovitused edastatakse tegevsekretäri kaudu kiiresti kõigile konventsiooniosalistele. |
| --- | --- |

7.

Kui vaidlevad konventsiooniosalised ei lepi kokku teisiti, koostab ajutine vaekogu 90 päeva jooksul alates tema moodustamisest konventsiooni artikli 15 lõikes 4 osutatud aruande ja soovitused. Aruanne ja soovitused piirduvad vaidlusaluse küsimusega ning neis esitatakse vaidluse põhjused. Aruanne ja soovitused edastatakse tegevsekretäri kaudu kiiresti kõigile konventsiooniosalistele.

| 8. | Ajutine vaekogu püüab oma otsustes saavutada üksmeelt. Kui see ei ole võimalik, võtab ajutine vaekogu otsused vastu liikmete häälteenamusega, kusjuures keegi ei tohi jääda erapooletuks. |
| --- | --- |

8.

Ajutine vaekogu püüab oma otsustes saavutada üksmeelt. Kui see ei ole võimalik, võtab ajutine vaekogu otsused vastu liikmete häälteenamusega, kusjuures keegi ei tohi jääda erapooletuks.

| 9. | Ajutine vaekogu võib vastu võtta sellise töökorra, mida peab vajalikuks menetluse kiirendamiseks. |
| --- | --- |

9.

Ajutine vaekogu võib vastu võtta sellise töökorra, mida peab vajalikuks menetluse kiirendamiseks.

| 10. | Ajutise vaekogu kulud kannavad vaidlevad osalised võrdsetes osades. |
| --- | --- |

10.

Ajutise vaekogu kulud kannavad vaidlevad osalised võrdsetes osades.

| 11. | Artikli 14 lõigete 7 ja 8 kohaselt moodustatud ajutises vaekogus käsitatakse vaidlevate osalistena komisjoni ja temale vastuväiteid esitavat konventsiooniosalist ning kohaldatakse käesoleva lisa sätteid, v.a punkt 3 ja punkti 4 alapunkt e. |
| --- | --- |

11.

Artikli 14 lõigete 7 ja 8 kohaselt moodustatud ajutises vaekogus käsitatakse vaidlevate osalistena komisjoni ja temale vastuväiteid esitavat konventsiooniosalist ning kohaldatakse käesoleva lisa sätteid, v.a punkt 3 ja punkti 4 alapunkt e.

---