# Euroopa Liidu L 307/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.307.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 307 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide23. november 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.307.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 307

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide23. november 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1063/2010, 18. november 2010, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1063/2010, 18. november 2010, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 23.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1063/2010,

18. november 2010,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (1), eriti selle artiklit 247,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007 (2), teeb Euroopa Liit arengumaadele kaubandussoodustusi üldiste tariifsete soodustuste kava (edaspidi „GSP” või „kava”) raames. Kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2 on päritolureeglid päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ning sellega seotud protseduuride ja halduskoostöö meetodite kohta sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 2454/93 (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2011 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007 (2), teeb Euroopa Liit arengumaadele kaubandussoodustusi üldiste tariifsete soodustuste kava (edaspidi „GSP” või „kava”) raames. Kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2 on päritolureeglid päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ning sellega seotud protseduuride ja halduskoostöö meetodite kohta sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 2454/93 (3).

| (2) | Pärast komisjoni 18. detsembri 2003. aasta sooduskaubanduse korra päritolureeglite kohta käiva rohelise raamatu (4) ilmumisega alanud ulatuslikku debatti võttis komisjon 16. märtsil 2005. aastal vastu teatise „Sooduskaubanduse korra päritolureeglid – tulevikuorientiirid” (5) (edaspidi „teatis”). Kõnealuses teatises on esitatud uus lähenemisviis Euroopa Liitu hõlmavate kõigi sooduskaubanduse kordade, eriti arengut toetavate selliste kordade nagu GSP päritolureeglitele. |
| --- | --- |

(2)

Pärast komisjoni 18. detsembri 2003. aasta sooduskaubanduse korra päritolureeglite kohta käiva rohelise raamatu (4) ilmumisega alanud ulatuslikku debatti võttis komisjon 16. märtsil 2005. aastal vastu teatise „Sooduskaubanduse korra päritolureeglid – tulevikuorientiirid” (5) (edaspidi „teatis”). Kõnealuses teatises on esitatud uus lähenemisviis Euroopa Liitu hõlmavate kõigi sooduskaubanduse kordade, eriti arengut toetavate selliste kordade nagu GSP päritolureeglitele.

| (3) | Doha arengukava läbirääkimistega seoses on tunnistatud vajadust integreerida arenguriigid paremini maailmamajandusse, eelkõige parandades juurdepääsu arenenud riikide turgudele.
  Seepärast tuleks sooduspäritolureegleid lihtsustada ja muuta neid vajaduse korral vähem rangeks nii, et soodustatud riigi toodete puhul oleks antud soodustustest ka tegelikult võimalik kasu saada. |
| --- | --- |

(3)

Doha arengukava läbirääkimistega seoses on tunnistatud vajadust integreerida arenguriigid paremini maailmamajandusse, eelkõige parandades juurdepääsu arenenud riikide turgudele.

Seepärast tuleks sooduspäritolureegleid lihtsustada ja muuta neid vajaduse korral vähem rangeks nii, et soodustatud riigi toodete puhul oleks antud soodustustest ka tegelikult võimalik kasu saada.

| (4) | Selleks et tagada, et soodustustest saaksid kasu need, kes neid ka tegelikult vajavad, ja et kaitsta Euroopa Liidu omavahendeid, peaks sooduspäritolureeglite muutmine hõlmama ka nende haldamise menetluse kohandamist. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada, et soodustustest saaksid kasu need, kes neid ka tegelikult vajavad, ja et kaitsta Euroopa Liidu omavahendeid, peaks sooduspäritolureeglite muutmine hõlmama ka nende haldamise menetluse kohandamist.

| (5) | Komisjoni koostatud käesoleva määruse mõjuhinnang näitab, et GSP päritolureeglid on liiga keerulised ja piiravad. Peale selle näitab mõjuhinnang, et antud soodustusi kasutatakse teatavate toodete puhul vähe, eriti nende toodete puhul, millest huvituvad kõige rohkem vähim arenenud riigid, ning et selle üheks põhjuseks on päritolureeglid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni koostatud käesoleva määruse mõjuhinnang näitab, et GSP päritolureeglid on liiga keerulised ja piiravad. Peale selle näitab mõjuhinnang, et antud soodustusi kasutatakse teatavate toodete puhul vähe, eriti nende toodete puhul, millest huvituvad kõige rohkem vähim arenenud riigid, ning et selle üheks põhjuseks on päritolureeglid.

| (6) | Mõjuhinnang näitas, et reegleid saaks lihtsustada ja muuta arengut toetavamaks nii, et kehtestatakse üksainus kriteerium, mida kohaldatakse kõigi selliste toodete päritolu määramisel, mis ei ole täielikult saadud soodustatud riigis, võttes aluseks soodustatud riigis loodud lisandväärtuse ja kehtestades nõude järgida piisavat töötlemiskünnist. Siiski ei näidanud see, et lihtsustamiseks või arengu toetamiseks oleks hädavajalik kasutada ühteainsat meetodit. Peale selle näitab sidusrühmadelt saadud tagasiside, et lisandväärtuse kriteerium ei ole mitme sektori (sealhulgas põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete, kalandustoodete, kemikaalide, metallide, tekstiilide, riiete ja jalanõude) puhul kas sobiv või seda ei tuleks ainsa kriteeriumina kasutada. Seega tuleks kõnealuste sektorite puhul kasutada lisandväärtuse kriteeriumi asemel või selle alternatiivina muid lihtsaid kriteeriume, millest ettevõtjatel on lihtne aru saada ja mida haldusasutustel on lihtne kontrollida. Sellised muud kriteeriumid hõlmavad päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust; tariifirubriigi või -alamrubriigi muutmist; konkreetset töö- või töötlemistoimingut; ning soodustatud riigis täielikult saadud materjalide kasutamist. Siiski peaks lihtsustamise huvides olema erinevaid reegleid võimalikult vähe. Seepärast peaksid päritolureeglid võimalikult suures ulatuses olema sektori-, mitte tootepõhised. |
| --- | --- |

(6)

Mõjuhinnang näitas, et reegleid saaks lihtsustada ja muuta arengut toetavamaks nii, et kehtestatakse üksainus kriteerium, mida kohaldatakse kõigi selliste toodete päritolu määramisel, mis ei ole täielikult saadud soodustatud riigis, võttes aluseks soodustatud riigis loodud lisandväärtuse ja kehtestades nõude järgida piisavat töötlemiskünnist. Siiski ei näidanud see, et lihtsustamiseks või arengu toetamiseks oleks hädavajalik kasutada ühteainsat meetodit. Peale selle näitab sidusrühmadelt saadud tagasiside, et lisandväärtuse kriteerium ei ole mitme sektori (sealhulgas põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete, kalandustoodete, kemikaalide, metallide, tekstiilide, riiete ja jalanõude) puhul kas sobiv või seda ei tuleks ainsa kriteeriumina kasutada. Seega tuleks kõnealuste sektorite puhul kasutada lisandväärtuse kriteeriumi asemel või selle alternatiivina muid lihtsaid kriteeriume, millest ettevõtjatel on lihtne aru saada ja mida haldusasutustel on lihtne kontrollida. Sellised muud kriteeriumid hõlmavad päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust; tariifirubriigi või -alamrubriigi muutmist; konkreetset töö- või töötlemistoimingut; ning soodustatud riigis täielikult saadud materjalide kasutamist. Siiski peaks lihtsustamise huvides olema erinevaid reegleid võimalikult vähe. Seepärast peaksid päritolureeglid võimalikult suures ulatuses olema sektori-, mitte tootepõhised.

| (7) | Päritolureeglid peaksid kajastama konkreetsete sektorite erijooni, kuid samas võimaldama soodustatud riikidel ka tegelikkuses saada kasu tariifsest sooduskohtlemisest. Võimaluse korral peaksid reeglid kajastama lisaks ka soodustatud riikide eri tööstusvõimsust. Selleks et soodustada vähim arenenud riikide tööstuslikku arengut, peaks päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse põhimõtte järgimisel kehtima selliste materjalide suhtes võimalikult kõrge piirmäär, kuid siiski tuleks tagada, et nendes riikides tehtavad toimingud on tegelikult vajalikud ja majanduslikult põhjendatud. Reegel, mille kohaselt sooduspäritoluta materjalide suurim lubatud sisaldus on 70 %, või muu reegel, millega antakse vähim arenenud riikidest pärit toodete puhul samaväärseid soodustusi, peaks aitama suurendada nende riikide eksporti. |
| --- | --- |

(7)

Päritolureeglid peaksid kajastama konkreetsete sektorite erijooni, kuid samas võimaldama soodustatud riikidel ka tegelikkuses saada kasu tariifsest sooduskohtlemisest. Võimaluse korral peaksid reeglid kajastama lisaks ka soodustatud riikide eri tööstusvõimsust. Selleks et soodustada vähim arenenud riikide tööstuslikku arengut, peaks päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse põhimõtte järgimisel kehtima selliste materjalide suhtes võimalikult kõrge piirmäär, kuid siiski tuleks tagada, et nendes riikides tehtavad toimingud on tegelikult vajalikud ja majanduslikult põhjendatud. Reegel, mille kohaselt sooduspäritoluta materjalide suurim lubatud sisaldus on 70 %, või muu reegel, millega antakse vähim arenenud riikidest pärit toodete puhul samaväärseid soodustusi, peaks aitama suurendada nende riikide eksporti.

| (8) | Selleks et teha kindlaks, kas soodustatud riigis tehtav töö või töötlemine on tegelikult vajalik ja majanduslikult põhjendatud toiming, mis annab asjaomasele riigile reaalset majanduslikku kasu, on asjakohane koostada loend ebapiisavatest töö- või töötlemistoimingutest, mis ei anna mitte kunagi päritolustaatust. See loend võib olla üldiselt sama nagu seni kehtinud loend. Siiski tuleks sellesse teha teatavaid muudatusi. Näiteks selleks, et vältida kaubanduslikku pettetoimingut ja konkurentsi moonutamist suhkruturul ning võtta arvesse muude sooduskaubanduse kordade raames juba vastu võetud päritolureegleid, tuleks kehtestada uus reegel, millega välistatakse suhkru segamine mistahes ainega. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et teha kindlaks, kas soodustatud riigis tehtav töö või töötlemine on tegelikult vajalik ja majanduslikult põhjendatud toiming, mis annab asjaomasele riigile reaalset majanduslikku kasu, on asjakohane koostada loend ebapiisavatest töö- või töötlemistoimingutest, mis ei anna mitte kunagi päritolustaatust. See loend võib olla üldiselt sama nagu seni kehtinud loend. Siiski tuleks sellesse teha teatavaid muudatusi. Näiteks selleks, et vältida kaubanduslikku pettetoimingut ja konkurentsi moonutamist suhkruturul ning võtta arvesse muude sooduskaubanduse kordade raames juba vastu võetud päritolureegleid, tuleks kehtestada uus reegel, millega välistatakse suhkru segamine mistahes ainega.

| (9) | Nendes sektorites, kus lisandväärtuse kriteeriumi praegu ei kohaldata, tuleks võimaldada teatavat paindlikkust ja lubada reeglitele mittevastavaid materjale kasutada piiratud ulatuses. Siiski tuleks sellise kasutuse ulatust selgitada selliste toodete puhul, mida valmistatakse soodustatud riigis täielikult saadud materjalidest. Selleks et lubada suuremat paindlikkust materjalide hankimisel, tuleks lisaks suurendada kõnealuste materjalide lubatud osakaalu (v.a teatavate tundlike toodete puhul) 10 %-lt 15 %-le toote tehasehinnast. Sellised tundlikud tooted hõlmavad tooteid, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 2 ja 4–24 ja muid tooteid kui grupi 16 kohaseid töödeldud kalandustooteid, mille puhul tundub olevat sobilikum kasutada massina väljendatud lubatud hälbeid, ning harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvaid tooteid, mille suhtes tuleks endiselt kohaldada konkreetseid lubatud hälbeid, mis põhinevad kas massil või väärtusel, sõltuvalt juhtumist ja tootest. |
| --- | --- |

(9)

Nendes sektorites, kus lisandväärtuse kriteeriumi praegu ei kohaldata, tuleks võimaldada teatavat paindlikkust ja lubada reeglitele mittevastavaid materjale kasutada piiratud ulatuses. Siiski tuleks sellise kasutuse ulatust selgitada selliste toodete puhul, mida valmistatakse soodustatud riigis täielikult saadud materjalidest. Selleks et lubada suuremat paindlikkust materjalide hankimisel, tuleks lisaks suurendada kõnealuste materjalide lubatud osakaalu (v.a teatavate tundlike toodete puhul) 10 %-lt 15 %-le toote tehasehinnast. Sellised tundlikud tooted hõlmavad tooteid, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 2 ja 4–24 ja muid tooteid kui grupi 16 kohaseid töödeldud kalandustooteid, mille puhul tundub olevat sobilikum kasutada massina väljendatud lubatud hälbeid, ning harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvaid tooteid, mille suhtes tuleks endiselt kohaldada konkreetseid lubatud hälbeid, mis põhinevad kas massil või väärtusel, sõltuvalt juhtumist ja tootest.

| (10) | Päritolu kumulatsioon on oluline lihtsustamisvahend, mis võimaldab identsete päritolureeglitega riikidel teha koostööd, et valmistada tooteid, mille suhtes kohaldatakse tariifset sooduskohtlemist. Piirkondliku kumulatsiooni (sellist liiki kumulatsioon, mis hõlmab praegu kolme piirkondlikku riikide rühma) kehtivad tingimused on osutunud keeruliseks ja liiga rangeks. Seepärast tuleks neid lihtsustada ja muuta vähem rangeks, tühistades väärtuse põhimõtte. Lisaks tuleks säilitada kumulatsiooni võimalused samasse piirkondlikku rühma kuuluvate riikide vahel, hoolimata sellest, et mõnel juhul eristatakse käesoleva määrusega vähim arenenud riikide ja muude soodustatud riikide suhtes kehtivaid päritolureegleid. Sellist kumulatsiooni tuleks lubada üksnes tingimusel, et kui teisele samasse rühma kuuluvale riigile saadetakse piirkondliku kumulatsiooni saamise eesmärgil materjale, kohaldab iga riik päritolureeglit, mida kohaldatakse tema ja Euroopa Liidu kaubandussuhete suhtes. Selleks et vältida kaubanduse moonutamist eri tariifsete soodustusega riikide vahel, tuleks kehtestada säte, millega nähakse ette, et teatavate tundlike toodete suhtes piirkondlikku kumulatsiooni ei kohaldata. |
| --- | --- |

(10)

Päritolu kumulatsioon on oluline lihtsustamisvahend, mis võimaldab identsete päritolureeglitega riikidel teha koostööd, et valmistada tooteid, mille suhtes kohaldatakse tariifset sooduskohtlemist. Piirkondliku kumulatsiooni (sellist liiki kumulatsioon, mis hõlmab praegu kolme piirkondlikku riikide rühma) kehtivad tingimused on osutunud keeruliseks ja liiga rangeks. Seepärast tuleks neid lihtsustada ja muuta vähem rangeks, tühistades väärtuse põhimõtte. Lisaks tuleks säilitada kumulatsiooni võimalused samasse piirkondlikku rühma kuuluvate riikide vahel, hoolimata sellest, et mõnel juhul eristatakse käesoleva määrusega vähim arenenud riikide ja muude soodustatud riikide suhtes kehtivaid päritolureegleid. Sellist kumulatsiooni tuleks lubada üksnes tingimusel, et kui teisele samasse rühma kuuluvale riigile saadetakse piirkondliku kumulatsiooni saamise eesmärgil materjale, kohaldab iga riik päritolureeglit, mida kohaldatakse tema ja Euroopa Liidu kaubandussuhete suhtes. Selleks et vältida kaubanduse moonutamist eri tariifsete soodustusega riikide vahel, tuleks kehtestada säte, millega nähakse ette, et teatavate tundlike toodete suhtes piirkondlikku kumulatsiooni ei kohaldata.

| (11) | Oma teatises märkis komisjon, et ta on valmis kaaluma kõiki taotlusi uute, ühinenud või suuremate rühmade moodustamiseks, tingimusel et riikide majandused täiendavad üksteist ja võetakse arvesse erinevusi riikide suhtes kohaldatavate sooduskordade vahel ja sellega seotud tollimaksust kõrvalehoidumise ohtu ning et päritolu haldamiseks ja kontrollimiseks teha tuleva halduskoostöö jaoks on loodud vajalikud organisatsioonid ja menetlused. Seepärast tuleks kehtestada säte, millega nähakse ette nõutavatele tingimustele vastavate piirkondliku kumulatsiooni I ja III rühma kuuluvate riikide vaheline päritolu kumulatsioon. Mercosuri taotlusel tuleks luua piirkondliku kumulatsiooni uus IV rühm, kuhu kuuluksid Argentina, Brasiilia, Paraguay ja Uruguay. Kõnealuste riikide vahelise piirkondliku kumulatsiooni kohaldamine peaks sõltuma vajalike tingimuste täitmisest. |
| --- | --- |

(11)

Oma teatises märkis komisjon, et ta on valmis kaaluma kõiki taotlusi uute, ühinenud või suuremate rühmade moodustamiseks, tingimusel et riikide majandused täiendavad üksteist ja võetakse arvesse erinevusi riikide suhtes kohaldatavate sooduskordade vahel ja sellega seotud tollimaksust kõrvalehoidumise ohtu ning et päritolu haldamiseks ja kontrollimiseks teha tuleva halduskoostöö jaoks on loodud vajalikud organisatsioonid ja menetlused. Seepärast tuleks kehtestada säte, millega nähakse ette nõutavatele tingimustele vastavate piirkondliku kumulatsiooni I ja III rühma kuuluvate riikide vaheline päritolu kumulatsioon. Mercosuri taotlusel tuleks luua piirkondliku kumulatsiooni uus IV rühm, kuhu kuuluksid Argentina, Brasiilia, Paraguay ja Uruguay. Kõnealuste riikide vahelise piirkondliku kumulatsiooni kohaldamine peaks sõltuma vajalike tingimuste täitmisest.

| (12) | Soodustatud riikidel peaks olema võimalik saada täiendavat kasu kumulatsioonist riikidega, kes on ELi vabakaubanduslepingute partnerriigid. See uut liiki kumulatsioon ehk laiendatud kumulatsioon peaks olema ühesuunaline, mis tähendab, et sellega tuleks lubada materjalide kasutamist üksnes soodustatud riikides ning kumulatsiooni tuleks lubada kohaldada pärast asjaomase soodustatud riigi esitatud taotluse põhjalikku kaalumist. Gruppidesse 1–24 kuuluvate toodete suhtes ei tuleks seda liiki kumulatsiooni kõnealuste toodete tundlikkuse tõttu kohaldada. |
| --- | --- |

(12)

Soodustatud riikidel peaks olema võimalik saada täiendavat kasu kumulatsioonist riikidega, kes on ELi vabakaubanduslepingute partnerriigid. See uut liiki kumulatsioon ehk laiendatud kumulatsioon peaks olema ühesuunaline, mis tähendab, et sellega tuleks lubada materjalide kasutamist üksnes soodustatud riikides ning kumulatsiooni tuleks lubada kohaldada pärast asjaomase soodustatud riigi esitatud taotluse põhjalikku kaalumist. Gruppidesse 1–24 kuuluvate toodete suhtes ei tuleks seda liiki kumulatsiooni kõnealuste toodete tundlikkuse tõttu kohaldada.

| (13) | Soodustatud riikidel on alates 2001. aastast lubatud kasutada päritolu kumulatsiooni selliste kaupade suhtes, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 ning mis on pärit Norrast või Šveitsist. Sellise kumulatsiooni kohaldamist tuleks endiselt lubada ning seda tuleks laiendada Türgile, tingimusel et Norra, Šveits ja Türgi kohaldavad sama päritolu mõiste määratlust nagu Euroopa Liit ning kohtlevad vastastikku võrdväärselt Euroopa Liidust pärit materjalidest valmistatud imporditud tooteid. Selleks peaksid osalised sõlmima kirjavahetuse teel või mis tahes muul sobival viisil lepingu, milles neil tuleks muu hulgas võtta kohustus teha liikmesriikide ja üksteisega vajalikku halduskoostööd. |
| --- | --- |

(13)

Soodustatud riikidel on alates 2001. aastast lubatud kasutada päritolu kumulatsiooni selliste kaupade suhtes, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 ning mis on pärit Norrast või Šveitsist. Sellise kumulatsiooni kohaldamist tuleks endiselt lubada ning seda tuleks laiendada Türgile, tingimusel et Norra, Šveits ja Türgi kohaldavad sama päritolu mõiste määratlust nagu Euroopa Liit ning kohtlevad vastastikku võrdväärselt Euroopa Liidust pärit materjalidest valmistatud imporditud tooteid. Selleks peaksid osalised sõlmima kirjavahetuse teel või mis tahes muul sobival viisil lepingu, milles neil tuleks muu hulgas võtta kohustus teha liikmesriikide ja üksteisega vajalikku halduskoostööd.

| (14) | Piirkondlikku kumulatsiooni ei tuleks kohaldada teatavate selliste materjalide suhtes, mille puhul Euroopa Liidus kehtiv tariifne soodustus ei ole kõigi kumulatsioonis osalevate riikide puhul sama ning Euroopa Liitu eksporditavate materjalide puhul oleks tänu kumulatsioonile tariifne kohtlemine soodsam kui siis, kui toimuks vahetu eksport Euroopa Liitu. Kui selliseid olukordi ei lahendata nii, et teatavate materjalide suhtes ei kohaldata piirkondlikku kumulatsiooni, võiks see põhjustada kaubanduseeskirjadest kõrvalehoidmist või kaubanduse moonutamist, kuna Euroopa Liitu eksporditaks kaupu üksnes riikidest, kelle suhtes kohaldatakse kõige soodsamat tariifset soodustust. |
| --- | --- |

(14)

Piirkondlikku kumulatsiooni ei tuleks kohaldada teatavate selliste materjalide suhtes, mille puhul Euroopa Liidus kehtiv tariifne soodustus ei ole kõigi kumulatsioonis osalevate riikide puhul sama ning Euroopa Liitu eksporditavate materjalide puhul oleks tänu kumulatsioonile tariifne kohtlemine soodsam kui siis, kui toimuks vahetu eksport Euroopa Liitu. Kui selliseid olukordi ei lahendata nii, et teatavate materjalide suhtes ei kohaldata piirkondlikku kumulatsiooni, võiks see põhjustada kaubanduseeskirjadest kõrvalehoidmist või kaubanduse moonutamist, kuna Euroopa Liitu eksporditaks kaupu üksnes riikidest, kelle suhtes kohaldatakse kõige soodsamat tariifset soodustust.

| (15) | Loend materjalidest, mille suhtes ei kohaldata piirkondlikku kumulatsiooni, esitatakse eraldi lisas. Kõnealust lisa võib muuta mitte ainult siis, kui tekivad uued sellised olukorrad, vaid ka selleks, et hõlmata juhtumid, mille puhul selline olukord võiks tekkida, kui kumulatsiooni rakendatakse piirkondliku kumulatsiooni I ja III rühmadesse kuuluvate riikide vahel.
  Piirkondliku kumulatsiooni I ja III rühmadesse kuuluvate riikide vahelist kumulatsiooni ja laiendatud kumulatsiooni tuleks kohaldada konkreetsetel tingimustel, mille täitmist peaks komisjon kontrollima enne, kui ta lubab komiteemenetluse kohaselt ja asjakohaseid kaalutlusi arvesse võttes kumulatsiooni kohaldada. Samadel põhjustel peaks komisjonil olema igal ajal võimalik keelata sellist liiki kumulatsiooni kasutamine, kui kõnealuse kumulatsiooni kasutamiseks on luba juba antud, kuid seejärel tehakse kindlaks, et kumulatsiooni kohaldamine ei vasta enam tingimustele või et sellel on lubamatud tagajärjed, näiteks kaubanduse moonutamine või tollimaksust kõrvalehoidmine. |
| --- | --- |

(15)

Loend materjalidest, mille suhtes ei kohaldata piirkondlikku kumulatsiooni, esitatakse eraldi lisas. Kõnealust lisa võib muuta mitte ainult siis, kui tekivad uued sellised olukorrad, vaid ka selleks, et hõlmata juhtumid, mille puhul selline olukord võiks tekkida, kui kumulatsiooni rakendatakse piirkondliku kumulatsiooni I ja III rühmadesse kuuluvate riikide vahel.

Piirkondliku kumulatsiooni I ja III rühmadesse kuuluvate riikide vahelist kumulatsiooni ja laiendatud kumulatsiooni tuleks kohaldada konkreetsetel tingimustel, mille täitmist peaks komisjon kontrollima enne, kui ta lubab komiteemenetluse kohaselt ja asjakohaseid kaalutlusi arvesse võttes kumulatsiooni kohaldada. Samadel põhjustel peaks komisjonil olema igal ajal võimalik keelata sellist liiki kumulatsiooni kasutamine, kui kõnealuse kumulatsiooni kasutamiseks on luba juba antud, kuid seejärel tehakse kindlaks, et kumulatsiooni kohaldamine ei vasta enam tingimustele või et sellel on lubamatud tagajärjed, näiteks kaubanduse moonutamine või tollimaksust kõrvalehoidmine.

| (16) | Kehtivate päritolureeglite teatavad sätted, mis hõlmavad väljaspool oma territoriaalvett kala püüdvaid kalalaevu, on ebaproportsionaalselt keerulised ning neid on seetõttu raske rakendada ja kontrollida. Seetõttu tuleks neid lihtsustada.
  Praeguste reeglite kohaselt tuleb esitada tõendid kauba otseveo kohta Euroopa Liidu, mida on tihti raske hankida. Selle nõude tõttu ei saada mõnede kehtiva päritolutõendiga kaupade puhul soodustusest tegelikkuses kasu. Seepärast on asjakohane kehtestada uus, lihtsam ja paindlikum reegel, mille kohaselt Euroopa Liitu vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni alusel tollile esitatud kaubad peavad olema needsamad, mis soodustatud riigist eksporditi, ning neid ei ole teel mingil moel muudetud ega töödeldud. |
| --- | --- |

(16)

Kehtivate päritolureeglite teatavad sätted, mis hõlmavad väljaspool oma territoriaalvett kala püüdvaid kalalaevu, on ebaproportsionaalselt keerulised ning neid on seetõttu raske rakendada ja kontrollida. Seetõttu tuleks neid lihtsustada.

Praeguste reeglite kohaselt tuleb esitada tõendid kauba otseveo kohta Euroopa Liidu, mida on tihti raske hankida. Selle nõude tõttu ei saada mõnede kehtiva päritolutõendiga kaupade puhul soodustusest tegelikkuses kasu. Seepärast on asjakohane kehtestada uus, lihtsam ja paindlikum reegel, mille kohaselt Euroopa Liitu vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni alusel tollile esitatud kaubad peavad olema needsamad, mis soodustatud riigist eksporditi, ning neid ei ole teel mingil moel muudetud ega töödeldud.

| (17) | Praegu kinnitavad toodete päritolu soodustatud riikide ametiasutused ja kui deklareeritud päritolu osutub valeks, ei tule importijatel tihti tollimaksu maksta, sest nad tegutsesid heas usus ning vea põhjustasid pädevad asutused. Selle tulemusel ei maksta Euroopa Liidu omavahenditesse tulu ja see koormab Euroopa Liidu maksumaksjaid. Kuna eksportijatel on kõige rohkem teavet oma toodete päritolu kohta, on asjakohane nõuda, et eksportijad esitavad vahetult oma klientidele päritolukinnituse. |
| --- | --- |

(17)

Praegu kinnitavad toodete päritolu soodustatud riikide ametiasutused ja kui deklareeritud päritolu osutub valeks, ei tule importijatel tihti tollimaksu maksta, sest nad tegutsesid heas usus ning vea põhjustasid pädevad asutused. Selle tulemusel ei maksta Euroopa Liidu omavahenditesse tulu ja see koormab Euroopa Liidu maksumaksjaid. Kuna eksportijatel on kõige rohkem teavet oma toodete päritolu kohta, on asjakohane nõuda, et eksportijad esitavad vahetult oma klientidele päritolukinnituse.

| (18) | Eksportijad peaksid end registreerima soodustatud riikide pädevate asutuste juures, et hõlbustada sihipäraste ekspordijärgsete kontrollide tegemist. Selleks peaks iga soodustatud riik looma registreeritud ettevõtjate elektroonilise registri, mille sisu asjaomase soodustatud riigi pädev valitsusasutus edastab komisjonile. Selle alusel peaks komisjon looma registreeritud eksportijate keskse andmebaasi, millest saavad kasu Euroopa Liidu haldusasutused ja ettevõtjad ning mille abil ettevõtjad saaksid enne kaupade vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamist kontrollida, kas nende kaupade tarnija on asjaomase soodustatud riigi registreeritud eksportija. Samuti peaksid Euroopa Liidu ettevõtjad, kes ekspordivad kaupu kahepoolse päritolu kumulatsiooni alusel, ennast registreerima liikmesriikide pädevate asutuste juures. |
| --- | --- |

(18)

Eksportijad peaksid end registreerima soodustatud riikide pädevate asutuste juures, et hõlbustada sihipäraste ekspordijärgsete kontrollide tegemist. Selleks peaks iga soodustatud riik looma registreeritud ettevõtjate elektroonilise registri, mille sisu asjaomase soodustatud riigi pädev valitsusasutus edastab komisjonile. Selle alusel peaks komisjon looma registreeritud eksportijate keskse andmebaasi, millest saavad kasu Euroopa Liidu haldusasutused ja ettevõtjad ning mille abil ettevõtjad saaksid enne kaupade vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamist kontrollida, kas nende kaupade tarnija on asjaomase soodustatud riigi registreeritud eksportija. Samuti peaksid Euroopa Liidu ettevõtjad, kes ekspordivad kaupu kahepoolse päritolu kumulatsiooni alusel, ennast registreerima liikmesriikide pädevate asutuste juures.

| (19) | Selleks et suurendada läbipaistvust ja huvitatud isikute kasutada oleva teabe hulka, tuleks avaldada eksportijate numbrid ja mittekonfidentsiaalsed registreerimisandmed, et võimaldada osalistel nendega tutvuda. Andmeid tuleks avaldamise tagajärgi arvestades avaldada üksnes juhul, kui eksportija on vabatahtlikult andnud selleks eelnevalt konkreetse ja teadliku kirjaliku nõusoleku. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et suurendada läbipaistvust ja huvitatud isikute kasutada oleva teabe hulka, tuleks avaldada eksportijate numbrid ja mittekonfidentsiaalsed registreerimisandmed, et võimaldada osalistel nendega tutvuda. Andmeid tuleks avaldamise tagajärgi arvestades avaldada üksnes juhul, kui eksportija on vabatahtlikult andnud selleks eelnevalt konkreetse ja teadliku kirjaliku nõusoleku.

| (20) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (6) reguleeritakse isikuandmete töötlemist liikmesriikides. Vajaduse korral tuleks käesolevas määruses selgitada või täiendada direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (6) reguleeritakse isikuandmete töötlemist liikmesriikides. Vajaduse korral tuleks käesolevas määruses selgitada või täiendada direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtteid.

| (21) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7) reguleeritakse isikuandmete töötlemist, mida teostab komisjon. Määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud põhimõtteid tuleks käesolevas määruses vajaduse korral selgitada või täiendada. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7) reguleeritakse isikuandmete töötlemist, mida teostab komisjon. Määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud põhimõtteid tuleks käesolevas määruses vajaduse korral selgitada või täiendada.

| (22) | Vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 28 peaksid liikmesriikide järelevalveasutused jälgima, et isikuandmeid töödeldakse liikmesriikides õiguspäraselt, ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 46 kohaselt peaks Euroopa andmekaitseinspektor jälgima Euroopa Liidu institutsioonide ja organite tegevust seoses isikuandmete kaitsega. Euroopa andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused peaksid oma pädevuse piires tegema aktiivselt koostööd ja tagama, et käesoleva määruse alusel toimuva andmetöötluse suhtes kohaldatakse kooskõlastatud järelevalvet. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 28 peaksid liikmesriikide järelevalveasutused jälgima, et isikuandmeid töödeldakse liikmesriikides õiguspäraselt, ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 46 kohaselt peaks Euroopa andmekaitseinspektor jälgima Euroopa Liidu institutsioonide ja organite tegevust seoses isikuandmete kaitsega. Euroopa andmekaitseinspektor ja järelevalveasutused peaksid oma pädevuse piires tegema aktiivselt koostööd ja tagama, et käesoleva määruse alusel toimuva andmetöötluse suhtes kohaldatakse kooskõlastatud järelevalvet.

| (23) | Registreeritud eksportijate süsteemi kehtestamisel tuleks arvesse võtta soodustatud riikide suutlikkust luua registreerimissüsteem ja seda hallata ning komisjoni suutikkust luua vajalik keskne andmebaas. Selleks peab komisjon kehtestama nõuded süsteemi kasutajatele ja koostama tehnilised kirjeldused. Kui keskse andmebaasi üksikasjalik ülesehitus on paigas, hinnatakse registreeritud eksportijate süsteemi täpset mõju, eelkõige seoses andmetele juurdepääsu ja andmekaitsega, ning vajaduse korral kohandatakse asjakohaseid sätteid. Seepärast tuleks süsteemi rakendamine lükata edasi 1. jaanuarini 2017, et jääks aega arendamisetapi ellurakendamiseks siis, kui kasutajate vajadused on kindlaks tehtud ja on koostatud tehnilised kirjeldused ning tehtud võimalikud õiguslikud kohandused tulenevalt süsteemi kasutajate vajadustest ja tehnilistest kirjeldustest ning nende mõjust andmekaitsele. Lisaks tuleks ette näha täiendav kolme aasta pikkune periood nende riikide jaoks, kellel ei ole võimalik sellest tähtpäevast kinni pidada.
  Kuni 2017. aastani ja pärast seda tuleks sätestada seni kohaldatud sätetel põhinevad halduskoostöö menetlust ja meetodeid käsitlevad üleminekureeglid nende soodustatud riikide jaoks, kellel ei ole uut süsteemi võimalik kohaldada. Eelkõige tuleks kõnealuste üleminekureeglitega ette näha, et asjaomase riigi pädevad asutused väljastavad päritolutõendi. Lisaks tuleks kehtivaid reegleid selguse huvides täiustada ja viia nende ülesehitus vastavusse reeglitega, mida hakatakse kohaldama siis, kui registreeritud eksportijate süsteem toimib, et eelkõige teha selgelt vahet üldpõhimõtetel, soodustatud riigi ekspordiprotseduuridel, kaupade Euroopa Liitu vabasse ringlusse lubamise protseduuridel ning halduskoostöö meetoditel. Samal ajal tuleks päritolusertifikaadi vormi A ajakohastada, eelkõige tuleks asendada vormiga seotud märkused kõnealuste märkuste 2007. aasta versiooniga, kuna selles versioonis võetakse arvesse ELi viimast laienemist ja seega sisaldab see ajakohastatud loendit riikidest, kes aktsepteerivad GSP vormi A. |
| --- | --- |

(23)

Registreeritud eksportijate süsteemi kehtestamisel tuleks arvesse võtta soodustatud riikide suutlikkust luua registreerimissüsteem ja seda hallata ning komisjoni suutikkust luua vajalik keskne andmebaas. Selleks peab komisjon kehtestama nõuded süsteemi kasutajatele ja koostama tehnilised kirjeldused. Kui keskse andmebaasi üksikasjalik ülesehitus on paigas, hinnatakse registreeritud eksportijate süsteemi täpset mõju, eelkõige seoses andmetele juurdepääsu ja andmekaitsega, ning vajaduse korral kohandatakse asjakohaseid sätteid. Seepärast tuleks süsteemi rakendamine lükata edasi 1. jaanuarini 2017, et jääks aega arendamisetapi ellurakendamiseks siis, kui kasutajate vajadused on kindlaks tehtud ja on koostatud tehnilised kirjeldused ning tehtud võimalikud õiguslikud kohandused tulenevalt süsteemi kasutajate vajadustest ja tehnilistest kirjeldustest ning nende mõjust andmekaitsele. Lisaks tuleks ette näha täiendav kolme aasta pikkune periood nende riikide jaoks, kellel ei ole võimalik sellest tähtpäevast kinni pidada.

Kuni 2017. aastani ja pärast seda tuleks sätestada seni kohaldatud sätetel põhinevad halduskoostöö menetlust ja meetodeid käsitlevad üleminekureeglid nende soodustatud riikide jaoks, kellel ei ole uut süsteemi võimalik kohaldada. Eelkõige tuleks kõnealuste üleminekureeglitega ette näha, et asjaomase riigi pädevad asutused väljastavad päritolutõendi. Lisaks tuleks kehtivaid reegleid selguse huvides täiustada ja viia nende ülesehitus vastavusse reeglitega, mida hakatakse kohaldama siis, kui registreeritud eksportijate süsteem toimib, et eelkõige teha selgelt vahet üldpõhimõtetel, soodustatud riigi ekspordiprotseduuridel, kaupade Euroopa Liitu vabasse ringlusse lubamise protseduuridel ning halduskoostöö meetoditel. Samal ajal tuleks päritolusertifikaadi vormi A ajakohastada, eelkõige tuleks asendada vormiga seotud märkused kõnealuste märkuste 2007. aasta versiooniga, kuna selles versioonis võetakse arvesse ELi viimast laienemist ja seega sisaldab see ajakohastatud loendit riikidest, kes aktsepteerivad GSP vormi A.

| (24) | Kavas osalemise tingimuseks peaks olema see, et soodustatud riigid loovad kava tõhusat haldamist võimaldavad haldusstruktuurid ja hooldavad neid ning võtavad kohustuse pakkuda vajalikku tuge, kui komisjon esitab taotluse kava nõuetekohase haldamise järgimiseks. Eelkõige on vaja luua Euroopa Liidu ja soodustatud riikide ametiasutuste vahelise halduskoostöö süsteem, mille raames toimub päritolu kontrollimine. Samal ajal tuleks selgelt sätestada eksportijate vastutus päritolu deklareerimisel ja haldusasutuste roll süsteemi haldamisel. Tuleks täpsustada päritolukinnituste sisu ja ka see, millisel juhul Euroopa Liidu tolliasutused võivad kinnituse aktsepteerimisest keelduda või saata selle kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(24)

Kavas osalemise tingimuseks peaks olema see, et soodustatud riigid loovad kava tõhusat haldamist võimaldavad haldusstruktuurid ja hooldavad neid ning võtavad kohustuse pakkuda vajalikku tuge, kui komisjon esitab taotluse kava nõuetekohase haldamise järgimiseks. Eelkõige on vaja luua Euroopa Liidu ja soodustatud riikide ametiasutuste vahelise halduskoostöö süsteem, mille raames toimub päritolu kontrollimine. Samal ajal tuleks selgelt sätestada eksportijate vastutus päritolu deklareerimisel ja haldusasutuste roll süsteemi haldamisel. Tuleks täpsustada päritolukinnituste sisu ja ka see, millisel juhul Euroopa Liidu tolliasutused võivad kinnituse aktsepteerimisest keelduda või saata selle kontrollimiseks.

| (25) | Piisavate töö- või töötlemistoimingute määratlused ja loend on praeguse sätte kohaselt ühised GSP ja selliste tariifsete soodusmeetmete puhul, mille Euroopa Liit on ühepoolselt vastu võtnud seoses teatavate riikide või territooriumidega. Kuna nende viimasena nimetatud kordade päritolureegleid reformitakse üksnes hilisemas etapis, tuleks nende suhtes endiselt kohaldada kehtivaid sätteid. Selleks et tagada GSP päritolureeglite ja teiste ühepoolsete sooduskaubanduse kordade kooskõla, on siiski asjakohane viia teistes ühepoolsetes kordades sätestatud täielikult saadud või toodetud toodete määratlus ning ebapiisavate töö- või töötlemistoimingute loend kooskõlla GSP päritolureeglites sätestatuga. |
| --- | --- |

(25)

Piisavate töö- või töötlemistoimingute määratlused ja loend on praeguse sätte kohaselt ühised GSP ja selliste tariifsete soodusmeetmete puhul, mille Euroopa Liit on ühepoolselt vastu võtnud seoses teatavate riikide või territooriumidega. Kuna nende viimasena nimetatud kordade päritolureegleid reformitakse üksnes hilisemas etapis, tuleks nende suhtes endiselt kohaldada kehtivaid sätteid. Selleks et tagada GSP päritolureeglite ja teiste ühepoolsete sooduskaubanduse kordade kooskõla, on siiski asjakohane viia teistes ühepoolsetes kordades sätestatud täielikult saadud või toodetud toodete määratlus ning ebapiisavate töö- või töötlemistoimingute loend kooskõlla GSP päritolureeglites sätestatuga.

| (26) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2454/93 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(26)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2454/93 vastavalt muuta.

| (27) | Komisjoni määrustega (EÜ) nr 1613/2000 (8), (EÜ) nr 1614/2000 (9) ja (EÜ) nr 1615/2000 (10) on komisjon teinud GSP päritolureeglitest erandi teatavate Laosest, Kambodžast ja Nepalist pärit tekstiiltoodete puhul 31. detsembrini 2010. Käesoleva määrusega kehtestatavad päritolureeglid on lihtsamad ja arengut toetavamad, mistõttu kaob vajadus kõnealuste erandite jätkuva kohaldamise järele. |
| --- | --- |

(27)

Komisjoni määrustega (EÜ) nr 1613/2000 (8), (EÜ) nr 1614/2000 (9) ja (EÜ) nr 1615/2000 (10) on komisjon teinud GSP päritolureeglitest erandi teatavate Laosest, Kambodžast ja Nepalist pärit tekstiiltoodete puhul 31. detsembrini 2010. Käesoleva määrusega kehtestatavad päritolureeglid on lihtsamad ja arengut toetavamad, mistõttu kaob vajadus kõnealuste erandite jätkuva kohaldamise järele.

| (28) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2454/93 muudetakse järgmiselt.

| (1) | I osa IV jaotise 2. peatüki artiklid 66–97 asendatakse järgmisega:
  „1.   Jagu


  Üldine soodustuste süsteem

  1.   Alajagu

  Üldsätted

  Artikkel 66
  Käesolevas jaos sätestatakse päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ning sellega seotud protseduure ja halduskoostöö meetodeid käsitlevad reeglid, mida rakendatakse seoses määruse (EÜ) nr 732/2008 (11) kohase üldiste tariifsete soodustuste kavaga (GSP), mille raames Euroopa Liit teeb arengumaadele soodustusi (edaspidi „kava”).
  Artikkel 67
  1.   Käesolevas jaos ning käesoleva peatüki 1A jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „soodustatud riik”– määruses (EÜ) nr 732/2008 loetletud riik või territoorium; mõiste „soodustatud riik” hõlmab ka asjaomase riigi või territooriumi territoriaalmerd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (Montego Bay 10. detsembri 1982. aasta konventsioon) tähenduses ega tohi selle piire ületada;
  b)   „valmistamine”– iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine;
  c)   „materjal”– koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;
  d)   „toode”– valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;
  e)   „kaup”– nii materjalid kui ka tooted;
  f)   „kahepoolne kumulatsioon”– süsteem, mis võimaldab käesoleva määruse kohaselt Euroopa Liidust pärit tooteid käsitada soodustatud riigis päritolustaatusega materjalina, kui neid töödeldakse kõnealuses soodustatud riigis edasi või kasutatakse seal tootes;
  g)   „kumulatsioon Norra, Šveitsi või Türgiga”– süsteem, mis võimaldab Norrast, Šveitsist või Türgist pärit tooteid käsitada soodustatud riigis päritolustaatusega materjalina, kui neid töödeldakse kõnealuses soodustatud riigis edasi või kasutatakse seal tootes ja imporditakse Euroopa Liitu;
  h)   „piirkondlik kumulatsioon”– süsteem, mille alusel käsitatakse tooteid, mis käesoleva määruse kohaselt on pärit ühte piirkondlikku rühma kuuluvast riigist, sama piirkondlikku rühma kuuluvast teisest riigist pärit materjalina (või teise piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärit materjalina, kui rühmadevaheline kumulatsioon on võimalik), kui neid töödeldakse edasi või kasutatakse seal valmistatud tootes;
  i)   „laiendatud kumulatsioon”– süsteem, mille kohaselt käsitatakse teatavaid materjale, mis on pärit riigist, millega Euroopa Liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, asjaomasest soodustatud riigist pärit materjalina, tingimusel et komisjon lubab soodustatud riigi taotlusel kumulatsiooni kasutada ja et materjale töödeldakse kõnealuses riigis edasi või kasutatakse seal valmistatud tootes;
  j)   „samaväärsed materjalid”– sama liiki ja sama kaubandusliku kvaliteediga materjalid, millel on samad tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud;
  k)   „piirkondlik rühm”– selliste riikide rühm, mille vahel kohaldatakse piirkondlikku kumulatsiooni;
  l)   „tolliväärtus”– kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;
  m)   „materjalide väärtus”– lisas 13a esitatud loendis nimetatud, päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse soodustatud riigis. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis;
  n)   „tehasehind”– hind, mida makstakse tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote ekspordil;
  Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki soodustatud riigis selle tootmisega seotud kulusid, sisaldab teheasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;
  o)   „päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus”– päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus, mis on lubatud, et valmistamist saaks käsitada piisava töö või töötlemisena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada toote tehasehinna protsendina või konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassi protsendina;
  p)   „netomass”– kauba enda mass ilma pakkematerjalita ja mis tahes pakenditeta;
  q)   „grupid”, „rubriigid” ja „alamrubriigid”– grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida on kasutatud harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris ja mida on muudetud vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele;
  r)   „klassifitseeritud”– osutab toote või materjali klassifitseerimisele harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;
  s)   „kaubasaadetis”– tooted, mis






  — | saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või |
| --- | --- | --- |

(1)

I osa IV jaotise 2. peatüki artiklid 66–97 asendatakse järgmisega:

„1.   Jagu

Üldine soodustuste süsteem

1.   Alajagu

Üldsätted

Artikkel 66

Käesolevas jaos sätestatakse päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ning sellega seotud protseduure ja halduskoostöö meetodeid käsitlevad reeglid, mida rakendatakse seoses määruse (EÜ) nr 732/2008 (11) kohase üldiste tariifsete soodustuste kavaga (GSP), mille raames Euroopa Liit teeb arengumaadele soodustusi (edaspidi „kava”).

Artikkel 67

1.   Käesolevas jaos ning käesoleva peatüki 1A jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „soodustatud riik”– määruses (EÜ) nr 732/2008 loetletud riik või territoorium; mõiste „soodustatud riik” hõlmab ka asjaomase riigi või territooriumi territoriaalmerd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (Montego Bay 10. detsembri 1982. aasta konventsioon) tähenduses ega tohi selle piire ületada;

b)   „valmistamine”– iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine;

c)   „materjal”– koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;

d)   „toode”– valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

e)   „kaup”– nii materjalid kui ka tooted;

f)   „kahepoolne kumulatsioon”– süsteem, mis võimaldab käesoleva määruse kohaselt Euroopa Liidust pärit tooteid käsitada soodustatud riigis päritolustaatusega materjalina, kui neid töödeldakse kõnealuses soodustatud riigis edasi või kasutatakse seal tootes;

g)   „kumulatsioon Norra, Šveitsi või Türgiga”– süsteem, mis võimaldab Norrast, Šveitsist või Türgist pärit tooteid käsitada soodustatud riigis päritolustaatusega materjalina, kui neid töödeldakse kõnealuses soodustatud riigis edasi või kasutatakse seal tootes ja imporditakse Euroopa Liitu;

h)   „piirkondlik kumulatsioon”– süsteem, mille alusel käsitatakse tooteid, mis käesoleva määruse kohaselt on pärit ühte piirkondlikku rühma kuuluvast riigist, sama piirkondlikku rühma kuuluvast teisest riigist pärit materjalina (või teise piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärit materjalina, kui rühmadevaheline kumulatsioon on võimalik), kui neid töödeldakse edasi või kasutatakse seal valmistatud tootes;

i)   „laiendatud kumulatsioon”– süsteem, mille kohaselt käsitatakse teatavaid materjale, mis on pärit riigist, millega Euroopa Liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, asjaomasest soodustatud riigist pärit materjalina, tingimusel et komisjon lubab soodustatud riigi taotlusel kumulatsiooni kasutada ja et materjale töödeldakse kõnealuses riigis edasi või kasutatakse seal valmistatud tootes;

j)   „samaväärsed materjalid”– sama liiki ja sama kaubandusliku kvaliteediga materjalid, millel on samad tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud;

k)   „piirkondlik rühm”– selliste riikide rühm, mille vahel kohaldatakse piirkondlikku kumulatsiooni;

l)   „tolliväärtus”– kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;

m)   „materjalide väärtus”– lisas 13a esitatud loendis nimetatud, päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse soodustatud riigis. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis;

n)   „tehasehind”– hind, mida makstakse tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote ekspordil;

Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki soodustatud riigis selle tootmisega seotud kulusid, sisaldab teheasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

o)   „päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus”– päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus, mis on lubatud, et valmistamist saaks käsitada piisava töö või töötlemisena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada toote tehasehinna protsendina või konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassi protsendina;

p)   „netomass”– kauba enda mass ilma pakkematerjalita ja mis tahes pakenditeta;

q)   „grupid”, „rubriigid” ja „alamrubriigid”– grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida on kasutatud harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris ja mida on muudetud vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele;

r)   „klassifitseeritud”– osutab toote või materjali klassifitseerimisele harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;

s)   „kaubasaadetis”– tooted, mis

—

saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või

| — | saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel; |
| --- | --- |

—

saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

t)   „eksportija”– isik, kes ekspordib kaubad Euroopa Liitu või soodustatud riiki ja kes suudab kaupade päritolu tõendada, olenemata sellest, kas ta on tootja või mitte ja kas ta ise täidab ekspordi tolliformaalsusi või mitte;

u)   „registreeritud eksportija”– eksportija, kes on registreeritud asjaomase soodustatud riigi pädevate asutuste juures, et koostada kava alusel eksportimiseks vajalikke päritolukinnitusi;

v)   „päritolukinnitus”– eksportija koostatud kinnitus, mis näitab, et sellega hõlmatud tooted vastavad kava päritolureeglitele, et kaupade Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitav isik saaks taotleda tariifset sooduskohtlemist või et soodustatud riigi ettevõtja, kes impordib materjale edasiseks töötlemiseks kumulatsioonireeglite alusel, saaks tõendada kõnealuste kaupade päritolustaatust.

2.   Lõike 1 punktis n võib lõike 1 punkti n esimeses lõigus osutatud mõiste „valmistaja” tähendada alltöövõtja palganud ettevõtjat, kui viimase töö või töötluse on valmistaja teinud alltöövõtuna;

Artikkel 68

1.   Selleks et tagada kava nõuetekohane kohaldamine, võtavad soodustatud riigid kohustuse:

| a) | luua oma riigis käesolevas jaos sätestatud reeglite ja menetluse rakendamiseks ja haldamiseks vajalikud haldusstruktuurid ja -süsteemid, sealhulgas vajaduse korral kumulatsiooni kohaldamiseks vajaliku korra, ning haldavad neid; |
| --- | --- |

a)

luua oma riigis käesolevas jaos sätestatud reeglite ja menetluse rakendamiseks ja haldamiseks vajalikud haldusstruktuurid ja -süsteemid, sealhulgas vajaduse korral kumulatsiooni kohaldamiseks vajaliku korra, ning haldavad neid;

| b) | tagada, et nende pädevad asutused teevad koostööd komisjoniga ja liikmesriikide tolliasutustega. |
| --- | --- |

b)

tagada, et nende pädevad asutused teevad koostööd komisjoniga ja liikmesriikide tolliasutustega.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud koostöö hõlmab järgmist:

| a) | komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks jälgida, kas kava hallatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt, mis hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolliasutuste kohapealsed kontrollkäike; |
| --- | --- |

a)

komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks jälgida, kas kava hallatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt, mis hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolliasutuste kohapealsed kontrollkäike;

| b) | ilma et see piiraks artiklite 97g ja 97h kohaldamist, toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas jaos sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, mis hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide tolliasutused seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotlevad; |
| --- | --- |

b)

ilma et see piiraks artiklite 97g ja 97h kohaldamist, toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas jaos sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, mis hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide tolliasutused seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotlevad;

3.   Soodustatud riigid teavitavad komisjoni lõikes 1 osutatud tegevusest.

Artikkel 69

1.   Soodustatud riigid teatavad komisjonile oma riigi territooriumil asuvate selliste ametiasutuste nimed ja aadressid, kes kuuluvad:

| a) | asjaomase riigi valitsusasutuste alla või tegutsevad valitsuse volitusel ning kellel on õigus eksportijaid registreerida ja neid registreeritud eksportijate registrist kõrvaldada; |
| --- | --- |

a)

asjaomase riigi valitsusasutuste alla või tegutsevad valitsuse volitusel ning kellel on õigus eksportijaid registreerida ja neid registreeritud eksportijate registrist kõrvaldada;

| b) | asjaomase riigi valitsusasutuste alla ning kellel on õigus toetada komisjoni ja liikmesriikide tolliasutusi halduskoostöö tegemisel, nagu on ette nähtud käesolevas jaos. |
| --- | --- |

b)

asjaomase riigi valitsusasutuste alla ning kellel on õigus toetada komisjoni ja liikmesriikide tolliasutusi halduskoostöö tegemisel, nagu on ette nähtud käesolevas jaos.

2.   Soodustatud riigid teatavad komisjonile kohe lõike 1 kohaselt esitatava teabe muutumisest.

3.   Komisjon loob registreeritud eksportijate elektroonilise andmebaasi, mis põhineb soodustatud riikide valitsusasutuste ja liikmesriikide tolliasutuste esitatud teabel.

Üksnes komisjonil on juurdepääs kõnealusele andmebaasile ja selles sisalduvale teabele. Esimeses lõigus nimetatud ametiasutused tagavad, et komisjonile esitatakse ajakohastatud, terviklikku ja täpset teavet.

Esimeses lõigus osutatud andmebaasis hoitavad andmed avalikustatakse internetis, v.a artikli 92 kohase registreeritud eksportijaks saamise taotluse lahtris 2 ja 3 sisalduv konfidentsiaalne teave.

Isikuandmed, mida töödeldakse esimeses lõigus osutatud andmebaasis ja mida liikmesriigid töötlevad käesoleva jao kohaselt, edastatakse või tehakse kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele kättesaadavaks üksnes kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9.

4.   Käesolev määrus ei mõjuta ühenduse ja siseriiklike õigusaktidega ette nähtud üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ning eelkõige ei muuda see liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega direktiivi 95/46/EÜ alusel ega Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel.

Eksportijate identifitseerimis- ja registreerimisandmeid, mis on sätestatud lisa 13c punktides 1, 3 (tegevuse kirjeldus), 4 ja 5, võib komisjon internetis avaldada ainult juhul, kui nad on vabatahtlikult andnud selleks konkreetse ja teadliku kirjaliku nõusoleku.

Eksportijatele esitatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 11 sätestatud teave.

Isikute õigusi seoses lisas 13c loetletud selliste registreerimisandmetega, mida töödeldakse riikide andmesüsteemides, kasutatakse vastavalt selle liikmesriigi seadusele, kes need isikuandmed talletas vastavalt direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks vastu võetud õigusaktidele.

Isikute õigusi seoses isikuandmete töötlemisega lõikes 3 osutatud keskandmebaasis kasutatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001.

Andmekaitsega tegelevad liikmesriikide järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor teevad oma pädevuse piirides aktiivset koostööd ning tagavad lõikes 3 osutatud andmebaasi koordineeritud järelevalve.

Artikkel 70

1.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) soodustatud riikide loendi ja kuupäeva alates millest nad vastavad artiklites 68 ja 69 nimetatud tingimustele. Komisjon ajakohastab seda loendit, kui uus soodustatud riik täidab kõnealused tingimused.

2.   Käesoleva jao tähenduses soodustatud riigist pärit toodete puhul on võimalik saada Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamisel kava alusel soodustust üksnes tingimusel, et tooted eksporditi lõikes 1 osutatud loendis nimetatud kuupäeval või pärast seda.

3.   Soodustatud riik vastab artiklite 68 ja 69 kohastele tingimustele kuupäeval, mil ta esitab teabe artikli 68 lõikes 1 osutatud kohustuse kohta ja artikli 69 lõikes 1 osutatud teatise.

Artikkel 71

Kui soodustatud riigi pädevad asutused ei täida artikli 68 lõikes 1, artikli 69 lõikes 2, artiklites 91, 92, 93 või 97g sätestatud nõudeid või kalduvad korduvalt kõrvale artikli 97h lõike 2 nõuetest, võidakse kava alusel asjaomasele riigile soodustuste andmine ajutiselt peatada kooskõlas määruse (EÜ) nr 732/2008 artikliga 16.

2.   Alajagu

Päritolustaatusega toodete mõiste määratlus

Artikkel 72

Järgmisi tooteid käsitatakse soodustatud riigist pärit toodetena:

| a) | täielikult asjaomases riigis artikli 75 tähenduses saadud või toodetud tooted; |
| --- | --- |

a)

täielikult asjaomases riigis artikli 75 tähenduses saadud või toodetud tooted;

| b) | asjaomases riigis saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult seal saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud piisava töö või töötluse artikli 76 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

asjaomases riigis saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult seal saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud piisava töö või töötluse artikli 76 tähenduses.

Artikkel 73

1.   Käesoleva alajao kohased päritolustaatuse saamise tingimused tuleb täita asjaomases soodustatud riigis.

2.   Kui soodustatud riigist mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega tooted saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, kui pädevatele asutustele ei saa tõendada, et:

| a) | tagasitoodud tooted on needsamad, mis eksporditi ja |
| --- | --- |

a)

tagasitoodud tooted on needsamad, mis eksporditi ja

| b) | need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks. |
| --- | --- |

b)

need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.

Artikkel 74

1.   Euroopa Liitu vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud tooted on needsamad tooted, mis eksporditi sellest soodustatud riigist, kust nad pärinevad. Tooteid ei ole enne nende vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist muudetud ega muundatud ning nad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks. Toodete või kaubasaadetiste ladustamine ja osadeks jagamine on lubatud, kui selle eest vastutab eksportija või kaupade järgmine valdaja ning tooted jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla.

2.   Lõike 1 tingimused loetakse täidetuks, kui tolliasutustel ei ole alust selles kahelda; sellisel juhul võivad tolliasutused paluda deklarandil nõuete täitmist mis tahes viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või kaupadega seotud mis tahes muude tõenditega.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis, kui kohaldatakse artiklite 84, 85 või 86 kohast kumulatsiooni.

Artikkel 75

1.   Täielikult soodustatud riigis saadud või toodetud tooted on:

| a) | selle pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad; |
| --- | --- |

a)

selle pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

| b) | seal kasvatatud või koristatud taimed ning taimsed tooted; |
| --- | --- |

b)

seal kasvatatud või koristatud taimed ning taimsed tooted;

| c) | seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; |
| --- | --- |

c)

seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

| d) | seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted; |
| --- | --- |

d)

seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

| e) | seal sündinud ja kasvatatud tapetud loomadest saadud tooted; |
| --- | --- |

e)

seal sündinud ja kasvatatud tapetud loomadest saadud tooted;

| f) | sealse jahi ja kalapüügi käigus saadud saadused; |
| --- | --- |

f)

sealse jahi ja kalapüügi käigus saadud saadused;

| g) | akvakultuuritooted, kui kala, koorikloomad ja limused on seal sündinud ja kasvanud; |
| --- | --- |

g)

akvakultuuritooted, kui kala, koorikloomad ja limused on seal sündinud ja kasvanud;

| h) | merekalapüügisaadused ja muud selle riigi laevade poolt väljaspool territoriaalmerd merest püütud saadused; |
| --- | --- |

h)

merekalapüügisaadused ja muud selle riigi laevade poolt väljaspool territoriaalmerd merest püütud saadused;

| i) | selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted; |
| --- | --- |

i)

selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted;

| j) | seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saamiseks; |
| --- | --- |

j)

seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saamiseks;

| k) | sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; |
| --- | --- |

k)

sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

| l) | väljaspool selle riigi territoriaalmerd merepõhjast või selle aluspinnasest välja toodud saadused, tingimusel et tal on merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus; |
| --- | --- |

l)

väljaspool selle riigi territoriaalmerd merepõhjast või selle aluspinnasest välja toodud saadused, tingimusel et tal on merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus;

| m) | kõik punktides a–l nimetatud saadustest või toodetest seal valmistatud tooted. |
| --- | --- |

m)

kõik punktides a–l nimetatud saadustest või toodetest seal valmistatud tooted.

2.   Lõike 1 punktides h ja i nimetatud mõisteid „selle riigi laevad” ja „selle riigi kalatöötlemislaevad” kohaldatakse üksnes laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis:

| a) | on registreeritud soodustatud riigis või liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

on registreeritud soodustatud riigis või liikmesriigis;

| b) | sõidavad soodustatud riigi või liikmesriigi lipu all; |
| --- | --- |

b)

sõidavad soodustatud riigi või liikmesriigi lipu all;

| c) | vastavad ühele järgmistest tingimustest:






  i) | nad kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses soodustatud riigi või liikmesriikide kodanikele või |
| --- | --- | --- |

c)

vastavad ühele järgmistest tingimustest:

i)

nad kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses soodustatud riigi või liikmesriikide kodanikele või

| ii) | nad kuuluvad äriühingutele,






  — | kelle peakontor ja peamine tegevuskoht on soodustatud riigis või liikmesriigis ja |
| --- | --- | --- |

ii)

nad kuuluvad äriühingutele,

—

kelle peakontor ja peamine tegevuskoht on soodustatud riigis või liikmesriigis ja

| — | mis vähemalt 50 % ulatuses kuuluvad soodustatud riigile või liikmesriigile või asjaomase soodustatud riigi või liikmesriikide avalik-õiguslikele üksustele või kodanikele. |
| --- | --- |

—

mis vähemalt 50 % ulatuses kuuluvad soodustatud riigile või liikmesriigile või asjaomase soodustatud riigi või liikmesriikide avalik-õiguslikele üksustele või kodanikele.

3.   Kõiki lõike 2 kohaseid tingimusi võib täita liikmesriikides või erinevates soodustatud riikides niivõrd, kuivõrd kõik soodustatud riigid osalevad piirkondlikus kumulatsioonis kooskõlas artikli 86 lõigetega 1 ja 5. Sel juhul käsitatakse tooteid pärinevana sellest soodustatud riigist, mille lipu all laev või kalatöötlemislaev sõidab vastavalt lõike 2 punktile b.

Esimest lõiku kohaldatakse üksnes tingimusel, et artikli 86 lõike 2 punktides b ja c esitatud sätted on täidetud.

Artikkel 76

1.   Ilma et see piiraks artiklite 78 ja 79 kohaldamist, käsitatakse tooteid, mis ei ole artikli 75 tähenduses täielikult saadud või toodetud asjaomases soodustatud riigis, sealt pärit toodetena eeldusel, et asjaomastele toodetele lisa 13a loendis ette nähtud tingimused on täidetud. kui asjaomased tooted vastavad lisas 13a esitatud loendis nimetatud tingimustele.

2.   Kui toode on päritolustaatuse saanud teatavas riigis kooskõlas lõikega 1 ja seda töödeldakse seal edasi ning kasutatakse teise toote valmistamiseks vajaliku materjalina, ei võeta arvesse selle valmistamisel kasutatavaid päritolustaatuseta materjale.

Artikkel 77

1.   Iga toote puhul tehakse kindlaks, kas artikli 76 lõikes 1 nimetatud tingimused on täidetud.

Kui asjakohane reegel põhineb päritolustaatuseta materjalide suurimal lubatud sisaldusel, võib siiski arvutada päritolustaatuseta materjalide väärtuse lõikes 2 sätestatud keskmise alusel, et võtta arvesse kulude ja valuutakursi kõikumisi.

2.   Lõike 1 teises lõigus osutatud juhul arvutatakse toote keskmine tehasehind ja kasutatud päritolustaatuseta materjalide keskmine väärtus vastavalt eelmisel majandusaastal kõigi toodete eest saadud tehasehinnale ja eelmisel majandusaastal toodete valmistamiseks kasutatud kõigi päritolustaatuseta materjalide koguväärtusele, kusjuures majandusaasta on ekspordiriigi majandusaasta ning kui ei ole andmeid terve majanadusaasta kohta, siis võetakse aluseks lühem ajavahemik, mis ei ole lühem kui kolm kuud.

3.   Eksportijad, kes otsustavad teha arvutused keskmise näitaja alusel, kasutavad seda meetodit järjepidevalt võrdlusmajandusaastale järgneva aasta jooksul või vajaduse korral lühemale võrdlusajavahemikule järgneva aasta jooksul. Nad võivad lõpetada selle meetodi kasutamise, kui antud majandusaasta või lühema võrdusajavahemiku (mis ei ole lühem kui kolm kuud) jooksul ilmneb, et kulude või valuutakursi kõikumine, mis õigustas sellise meetodi kasutamist, ei ole enam asjakohane.

4.   Teises lõigus osutatud keskmisi näitajaid kasutatakse vastavalt tehasehinnana ja päritolustaatuseta materjalide väärtusena, et teha kindlaks, kas päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõue on täidetud.

Artikkel 78

1.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 76 nõuded on täidetud või mitte:

| a) | toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel; |
| --- | --- |

a)

toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;

| b) | pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine; |
| --- | --- |

b)

pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

| c) | pesemine, puhastamine, tolmu, oksiidi, õli, värvi või muude kihtide eemaldamine; |
| --- | --- |

c)

pesemine, puhastamine, tolmu, oksiidi, õli, värvi või muude kihtide eemaldamine;

| d) | tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine; |
| --- | --- |

d)

tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine;

| e) | lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; |
| --- | --- |

e)

lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

| f) | riisi kroovimine ja osaline või täielik jahvatamine; teravilja ja riisi poleerimine ja glasuurimine; |
| --- | --- |

f)

riisi kroovimine ja osaline või täielik jahvatamine; teravilja ja riisi poleerimine ja glasuurimine;

| g) | suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; |
| --- | --- |

g)

suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine;

| h) | puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; |
| --- | --- |

h)

puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

| i) | teritamine, lihtne lihvimine või lihtne lõikamine; |
| --- | --- |

i)

teritamine, lihtne lihvimine või lihtne lõikamine;

| j) | tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, kokkupanemine (kaasa arvatud komplektide kokkupanek toodetest); |
| --- | --- |

j)

tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, kokkupanemine (kaasa arvatud komplektide kokkupanek toodetest);

| k) | lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine; |
| --- | --- |

k)

lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;

| l) | märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakendile; |
| --- | --- |

l)

märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakendile;

| m) | üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis tahes materjaliga; |
| --- | --- |

m)

üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis tahes materjaliga;

| n) | lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine; |
| --- | --- |

n)

lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine;

| o) | toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lahtivõtmine; |
| --- | --- |

o)

toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lahtivõtmine;

| p) | kahe või enama punktides a–o loetletud toimingu kombinatsioon; |
| --- | --- |

p)

kahe või enama punktides a–o loetletud toimingu kombinatsioon;

| q) | loomade tapmine. |
| --- | --- |

q)

loomade tapmine.

2.   Lõikes 1 käsitatakse toiminguid lihtsatena, kui selliste toimingute tegemiseks ei ole vaja erioskusi ega spetsiaalselt valmistada või paigaldada masinaid, aparaate või tööriistu.

3.   Kõiki konkreetse tootega soodustatud riigis tehtud toiminguid tuleb arvestada, kui määratakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisavaks.

Artikkel 79

1.   Erandina artiklist 76 ning vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3 võib päritolustaatuseta materjale, mida lisas 13a esitatud loendis nimetatud tingimuste kohaselt ei tohi antud toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada tingimusel, et nende tootele määratud koguväärtus või netomass ei ületa:

| a) | 15 % toote massist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted; |
| --- | --- |

a)

15 % toote massist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted;

| b) | 15 % toote tehasehinnast muude toodete puhul, v.a harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, mille puhul kohaldatakse lisa 13a, I osa märkustes 6 ja 7 nimetatud lubatud hälbeid. |
| --- | --- |

b)

15 % toote tehasehinnast muude toodete puhul, v.a harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, mille puhul kohaldatakse lisa 13a, I osa märkustes 6 ja 7 nimetatud lubatud hälbeid.

2.   Lõikega 1 ei ole lubatud ületada päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust protsentides, mis on ette nähtud lisas 13a esitatud loendis nimetatud reeglitega.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata artikli 75 tähenduses täielikult soodustatud riigis saadud või toodetud toodete suhtes. Ilma et see piiraks artikli 78 ja artikli 80 lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse kõnealuste lõigetega ettenähtud lubatud hälbeid siiski kõigi selliste materjalide summa suhtes, mida kasutatakse toote valmistamiseks ja mille puhul lisas 13a esitatud loendi kohaste reeglitega on antud toote puhul ette nähtud, et materjalid peaksid olema täielikult saadud.

Artikkel 80

1.   Käesoleva jao sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi alusel klassifitseerimisel baasüksuseks.

2.   Kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva jao sätteid iga toote suhtes.

3.   Kui harmoneeritud süsteemi üldreegli 5 kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 81

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid manuseid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad tehasehinna sisse, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 82

Harmoneeritud süsteemi üldreegliga 3 määratletud komplektil on päritolustaatus, kui komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega.

Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 83

Toote päritolustaatuse määramisel ei võeta arvesse toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:

| a) | elektrienergia ja kütus; |
| --- | --- |

a)

elektrienergia ja kütus;

| b) | tehas ja sisseseade; |
| --- | --- |

b)

tehas ja sisseseade;

| c) | masinad ja tööriistad; |
| --- | --- |

c)

masinad ja tööriistad;

| d) | muu kaup, mis ei kuulu või ei tohiks kuuluda toote lõppkoostisesse. |
| --- | --- |

d)

muu kaup, mis ei kuulu või ei tohiks kuuluda toote lõppkoostisesse.

3.   Alajagu

Kumulatsioon

Artikkel 84

Kahepoolne kumulatsioon võimaldab Euroopa Liidust pärit tooteid käsitada soodustatud riigist pärit materjalina, kui neid on kasutatud kõnealuses riigis valmistatud tootes, tingimusel et seal toimuv töö või töötlemine on artikli 78 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest ulatuslikum.

Artikkel 85

1.   Kuivõrd Norra, Šveits ja Türgi annavad soodustatud riikidest pärit toodete puhul üldiseid tariifseid soodustusi ja kohaldavad sama päritolu mõiste määratlust nagu seda kasutatakse käesolevas jaos, võimaldab kumulatsioon Norra, Šveitsi ja Türgiga käsitada Norrast, Šveitsist või Türgist pärit tooteid soodustatud riigist pärit materjalina, tingimusel et seal toimuv töö või töötlemine on artikli 78 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest ulatuslikum.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse tingimusel, et Türgi, Norra ja Šveits kohtlevad vastastikku võrdväärselt soodustatud riikidest pärit tooteid, milles on kasutatud Euroopa Liidust pärit materjale.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–24 kuuluvate toodete suhtes.

4.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) kuupäeva, mil lõigete 1 ja 2 tingimused on täidetud.

Artikkel 86

1.   Piirkondlikku kumulatsiooni kohaldatakse järgmise nelja eraldiseisva piirkondliku rühma suhtes:

| a) | I rühm: Brunei, Filipiinid, Indoneesia, Kambodža, Laos, Malaisia, Singapur, Tai, Vietnam; |
| --- | --- |

a)

I rühm: Brunei, Filipiinid, Indoneesia, Kambodža, Laos, Malaisia, Singapur, Tai, Vietnam;

| b) | II rühm: Boliivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama, Peruu, Venezuela; |
| --- | --- |

b)

II rühm: Boliivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama, Peruu, Venezuela;

| c) | III rühm: Bangladesh, Bhutan, India, Maldiivid, Nepal, Pakistan, Sri Lanka; |
| --- | --- |

c)

III rühm: Bangladesh, Bhutan, India, Maldiivid, Nepal, Pakistan, Sri Lanka;

| d) | IV rühm: Argentina, Brasiilia, Paraguay ja Uruguay. |
| --- | --- |

d)

IV rühm: Argentina, Brasiilia, Paraguay ja Uruguay.

2.   Samasse rühma kuuluvate riikide vahel kohaldatakse piirkondlikku kumulatsiooni üksnes siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | ühte piirkondlikku rühma kuuluvate riikide vahelise piirkondliku kumulatsiooni puhul kohaldatakse käesolevas jaos sätestatud päritolureegleid.
  Kui lisa 13a II osas esitatud päritolustaatust andev toiming ei ole sama kõikide kumulatsioonis osalevate riikide puhul, määratakse samasse piirkondlikku rühma kuuluvast ühest riigist teise riiki eksporditud toodete päritolu lähtuvalt reeglist, mida kohaldataks nende toodete eksportimisel Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

a)

ühte piirkondlikku rühma kuuluvate riikide vahelise piirkondliku kumulatsiooni puhul kohaldatakse käesolevas jaos sätestatud päritolureegleid.

Kui lisa 13a II osas esitatud päritolustaatust andev toiming ei ole sama kõikide kumulatsioonis osalevate riikide puhul, määratakse samasse piirkondlikku rühma kuuluvast ühest riigist teise riiki eksporditud toodete päritolu lähtuvalt reeglist, mida kohaldataks nende toodete eksportimisel Euroopa Liitu;

| b) | piirkondlikku rühma kuuluvad riigid on võtnud kohustuse:






  i) | täita käesoleva jao nõudeid või tagada nende täitmine ja |
| --- | --- | --- |

b)

piirkondlikku rühma kuuluvad riigid on võtnud kohustuse:

i)

täita käesoleva jao nõudeid või tagada nende täitmine ja

| ii) | teha halduskoostööd, et tagada käesoleva jao sätete korrektne rakendamine nii seoses Euroopa Liiduga kui ka omavahel; |
| --- | --- |

ii)

teha halduskoostööd, et tagada käesoleva jao sätete korrektne rakendamine nii seoses Euroopa Liiduga kui ka omavahel;

| c) | asjaomase piirkondliku rühma sekretariaat või muu pädev kõiki asjaomase rühma liikmeid esindav ühisorgan on teavitanud komisjoni punktis b osutatud kohustustest. |
| --- | --- |

c)

asjaomase piirkondliku rühma sekretariaat või muu pädev kõiki asjaomase rühma liikmeid esindav ühisorgan on teavitanud komisjoni punktis b osutatud kohustustest.

Kui piirkondlikku rühma kuuluvad riigid juba täitsid esimese lõigu punktide b ja c nõuded enne 1. jaanuari 2011, ei ole kohustusest vaja uuesti teatada.

3.   Lisas 13 b loetletud materjalide suhtes ei kohaldata lõike 2 kohast piirkondlikku kumulatsiooni järgmistel juhtudel:

| a) | Euroopa Liidus kohaldatav tariifne soodustus ei ole kõikide kumulatsioonis osalevate riikide puhul sama ning |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidus kohaldatav tariifne soodustus ei ole kõikide kumulatsioonis osalevate riikide puhul sama ning

| b) | asjaomaste materjalide puhul oleks tänu kumulatsioonile tariifne kohtlemine soodsam kui siis, kui toimuks vahetu eksport Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

b)

asjaomaste materjalide puhul oleks tänu kumulatsioonile tariifne kohtlemine soodsam kui siis, kui toimuks vahetu eksport Euroopa Liitu.

4.   Samasse piirkondlikku rühma kuuluvate riikide vahelist piirkondlikku kumulatsiooni kohaldatakse üksnes tingimusel, et selles soodustatud riigis toimuv töö või töötlemine, kus tooteid edasi töödeldakse või tootes kasutatakse, on artikli 78 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest ulatuslikum ning tekstiiltoodete puhul ka lisas 16 esitatud toimingutest ulatuslikum.

Kui esimeses lõigus sätestatud tingimus ei ole täidetud, on toodete päritoluriigiks see piirkondlikku rühma kuuluv riik, mille puhul on piirkondlikku rühma kuuluvatest teistest riikidest pärit kasutatud materjalide tolliväärtuse osakaal kõige suurem.

Kui päritoluriik määratakse vastavalt teisele lõigule, märgitakse see riik päritoluriigiks toote Euroopa Liitu eksportija poolt koostatud päritolutõendil, või kuni registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamiseni päritolutõendil, mille on väljastanud soodustatud ekspordiriigi ametiasutused.

5.   I või III rühma kuuluva soodustatud riigi ametiasutuste taotlusel võib komisjon lubada kasutada kõnealuste riikide vahelist piirkondlikku kumulatsiooni, kui komisjon on veendunud, et kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | lõike 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja |
| --- | --- |

a)

lõike 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja

| b) | sellises piirkondlikus kumulatsioonis osalevad riigid on võtnud kohustused ja ühiselt teavitanud komisjoni oma kohustustest:






  i) | täita käesoleva jao nõudeid või tagada nende täitmine ja |
| --- | --- | --- |

b)

sellises piirkondlikus kumulatsioonis osalevad riigid on võtnud kohustused ja ühiselt teavitanud komisjoni oma kohustustest:

i)

täita käesoleva jao nõudeid või tagada nende täitmine ja

| ii) | teha halduskoostööd, et tagada käesoleva jao sätete korrektne rakendamine nii seoses Euroopa Liiduga kui ka omavahel. |
| --- | --- |

ii)

teha halduskoostööd, et tagada käesoleva jao sätete korrektne rakendamine nii seoses Euroopa Liiduga kui ka omavahel.

Esimeses lõigus osutatud taotlust toetatakse tõenditega, et kõnealuses lõigus sätestatud tingimused on täidetud. See adresseeritakse komisjonile. Komisjon võtab taotluse kohta otsuse tegemisel arvesse kõiki kumulatsiooniga seotud asjakohaseid tegureid, sh kumulatsiooniga hõlmatud materjale.

6.   Kui I või III riikide rühma kuuluvas riigis valmistatud tooted, mille puhul on kasutatud teise riikide rühma kuuluvast riigist pärit materjale, eksporditakse Euroopa Liitu, määratakse selliste toodete päritolu järgmiselt:

| a) | ühte riikide rühma kuuluvast riigist pärit materjale käsitatakse teise riikide rühma kuuluvast riigist pärit materjalidena, kui neid on seal saadud tootes kasutatud, tingimusel et viimasena mainitud soodustatud riigis toimunud töö või töötlemine on artikli 78 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest ulatuslikum ning tekstiiltoodete puhul ka lisas 16 esitatud toimingutest ulatuslikum; |
| --- | --- |

a)

ühte riikide rühma kuuluvast riigist pärit materjale käsitatakse teise riikide rühma kuuluvast riigist pärit materjalidena, kui neid on seal saadud tootes kasutatud, tingimusel et viimasena mainitud soodustatud riigis toimunud töö või töötlemine on artikli 78 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest ulatuslikum ning tekstiiltoodete puhul ka lisas 16 esitatud toimingutest ulatuslikum;

| b) | kui punktis a sätestatud tingimused ei ole täidetud, on toodete päritoluriigiks see kumulatsioonis osalev riik, mille puhul on teistest kumulatsioonis osalevatest riikidest pärit kasutatud materjalide tolliväärtuse osakaal kõige suurem.
  Kui päritoluriik määratakse vastavalt esimese lõigu punktile b, märgitakse see riik päritoluriigiks toote Euroopa Liitu eksportija poolt koostatud päritolutõendil, või kuni registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamiseni päritolutõendil, mille on väljastanud soodustatud ekspordiriigi ametiasutused. |
| --- | --- |

b)

kui punktis a sätestatud tingimused ei ole täidetud, on toodete päritoluriigiks see kumulatsioonis osalev riik, mille puhul on teistest kumulatsioonis osalevatest riikidest pärit kasutatud materjalide tolliväärtuse osakaal kõige suurem.

Kui päritoluriik määratakse vastavalt esimese lõigu punktile b, märgitakse see riik päritoluriigiks toote Euroopa Liitu eksportija poolt koostatud päritolutõendil, või kuni registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamiseni päritolutõendil, mille on väljastanud soodustatud ekspordiriigi ametiasutused.

7.   Soodustatud riigi ametiasutuste taotlusel võib komisjon lubada kasutada laiendatud kumulatsiooni soodustatud riigi ja sellise riigi vahel, millega Euroopa Liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | kumulatsioonis osalevad riigid on võtnud kohustuse täita käesoleva jao nõudeid või tagada nende täitmine ja teha halduskoostööd, et tagada käesoleva jao sätete korrektne rakendamine nii seoses Euroopa Liiduga kui ka omavahel; |
| --- | --- |

a)

kumulatsioonis osalevad riigid on võtnud kohustuse täita käesoleva jao nõudeid või tagada nende täitmine ja teha halduskoostööd, et tagada käesoleva jao sätete korrektne rakendamine nii seoses Euroopa Liiduga kui ka omavahel;

| b) | asjaomane soodustatud riik on teavitanud komisjoni punktis a osutatud kohustusest. |
| --- | --- |

b)

asjaomane soodustatud riik on teavitanud komisjoni punktis a osutatud kohustusest.

Esimeses lõigus osutatud taotlus sisaldab kumulatsiooniga hõlmatud materjalide loendit ja seda toetatakse tõenditega, et esimese lõigu punktide a ja b tingimused on täidetud. See saadetakse komisjonile. Kui kõnealused materjalid muutuvad, tuleb esitada uus taotlus.

Laiendatud kumulatsiooni ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1-24 kuuluvate materjalide suhtes.

8.   Lõike 7 kohase laiendatud kumulatsiooni puhul määratakse kasutatud materjali päritolu ja vastav dokumentaalne päritolutõend kindlaks kooskõlas asjakohases vabakaubanduslepingus sätestatud reeglitega. Euroopa Liitu eksporditavate toodete päritolu määratakse kooskõlas käesolevas jaos sätestatud päritolureeglitega.

Selleks et saadud toode saaks päritolustaatuse, ei ole vaja, et materjalid, mis on pärit riigist, millega Euroopa Liidul on vabakaubandusleping, ja mida kasutatakse soodustatud riigis Euroopa Liitu eksporditava toote valmistamiseks, on läbinud piisava töö või töötlemise, tingimusel et soodustatud riigis toimuv töö või töötlemine on artikli 78 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest ulatuslikum.

9.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) järgmise:

| a) | kuupäeva, millal I ja III rühma kuuluvate riikide vaheline lõike 5 kohane kumulatsioon kehtima hakkab, sellesse kaasatud riigid ning vajaduse korral selliste materjalide loendi, mille suhtes kumulatsiooni kohaldatakse; |
| --- | --- |

a)

kuupäeva, millal I ja III rühma kuuluvate riikide vaheline lõike 5 kohane kumulatsioon kehtima hakkab, sellesse kaasatud riigid ning vajaduse korral selliste materjalide loendi, mille suhtes kumulatsiooni kohaldatakse;

| b) | kuupäeva, millal laiendatud kumulatsioon kehtima hakkab, kõnealusesse kumulatsiooni kaasatud riigid ning selliste materjalide loend, mille suhtes kumulatsiooni kohaldatakse. |
| --- | --- |

b)

kuupäeva, millal laiendatud kumulatsioon kehtima hakkab, kõnealusesse kumulatsiooni kaasatud riigid ning selliste materjalide loend, mille suhtes kumulatsiooni kohaldatakse.

Artikkel 87

Kui kahepoolset kumulatsiooni või kumulatsiooni Norra, Šveits ja Türgiga kasutatakse koos piirkondliku kumulatsiooniga, omandab saadud toode ühe asjaomasesse piirkondlikku rühma kuuluva riigi päritolustaatuse, mis määratakse vastavalt artikli 86 lõike 4 esimesele ja teisele lõigule.

Artikkel 88

1.   1. ja 2. alajagu kohaldatakse mutatis mutandis järgmise suhtes:

| a) | kahepoolse kumulatsiooni raames Euroopa Liidust soodustatud riiki toimuv eksport; |
| --- | --- |

a)

kahepoolse kumulatsiooni raames Euroopa Liidust soodustatud riiki toimuv eksport;

| b) | piirkondliku kumulatsiooni raames ühest soodustatud riigist teise toimuv eksport, nagu on ette nähtud artikli 86 lõigetega 1 ja 5, ilma et see piiraks artikli 86 lõike 2 punkti a teise lõigu kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

piirkondliku kumulatsiooni raames ühest soodustatud riigist teise toimuv eksport, nagu on ette nähtud artikli 86 lõigetega 1 ja 5, ilma et see piiraks artikli 86 lõike 2 punkti a teise lõigu kohaldamist.

2.   Kui toote puhul on töö või töötluse käigus kasutatud päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärseid materjale, võivad liikmesriigi tolliasutused ettevõtja kirjalikul taotlusel lubada hallata materjale Euroopa Liidus arvestusliku eraldamise meetodi alusel eesmärgiga eksportida need seejärel kahepoolse kumulatsiooni raames soodustatud riiki nii, et materjalide varusid ei hoita eraldi.

3.   Liikmesriikide tolliasutused võivad lõikes 2 osutatud loa andmiseks kehtestada tingimusi, mida nad peavad vajalikuks.

Luba antakse üksnes siis, kui lõike 2 kohase meetodi kasutamisel tagatakse, et saadud selliste toodete hulk, mida võib käsitada Euroopa Liidu päritolustaatusega toodetena, on igal ajal sama suur, kui oleks saadud kaubavarude füüsilise eraldamise meetodi kasutamisel.

Kui luba on antud, kohaldatakse meetodit ja selle rakendamine dokumenteeritakse Euroopa Liidus kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel.

4.   Isik, kes saab lõikes 2 osutatud meetodist kasu, koostab päritolutõendi või kuni registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamiseni taotleb päritolutõendit toodete kogusele, mida võib käsitada Euroopa Liidust pärit toodetena. Liikmesriikide tolliasutuste taotlusel esitab kõnealune kasusaaja aruande, kuidas neid koguseid on hallatud.

5.   Liikmesriikide tolliasutused jälgivad lõikes 2 osutatud loa kasutamist.

Nad võivad loa tühistada järgmistel juhtudel:

| a) | kasusaaja kasutab luba mittenõuetekohaselt või; |
| --- | --- |

a)

kasusaaja kasutab luba mittenõuetekohaselt või;

| b) | kasusaaja ei täida mis tahes muid käesolevas jaos või 1A jaos esitatud tingimusi. |
| --- | --- |

b)

kasusaaja ei täida mis tahes muid käesolevas jaos või 1A jaos esitatud tingimusi.

4.   Alajagu

Erandid

Artikkel 89

1.   Komisjoni algatusel või soodustatud riigi taotlusel võidakse soodustatud riigile teha ajutine erand käesoleva jao sätetest, kui:

| a) | sisemised või välised asjaolud ei lase soodustatud riigil ajutiselt täita artikliga 72 ette nähtud päritolustaatuse saamise reegleid, mida ta varem täitis, või |
| --- | --- |

a)

sisemised või välised asjaolud ei lase soodustatud riigil ajutiselt täita artikliga 72 ette nähtud päritolustaatuse saamise reegleid, mida ta varem täitis, või

| b) | soodustatud riik vajab artikliga 72 ette nähtud päritolustaatuse saamise reeglite täitmiseks ettevalmistusaega. |
| --- | --- |

b)

soodustatud riik vajab artikliga 72 ette nähtud päritolustaatuse saamise reeglite täitmiseks ettevalmistusaega.

2.   Ajutine erand kehtib nii kaua, kui eksisteerib erandi aluseks olnud sisemiste või väliste asjaolude mõju, või seni, kui soodustatud riik suudab reegleid täita.

3.   Eranditaotlus esitatakse komisjonile kirjalikult. Taotluses tuleb esitada lõikes 1 osutatud põhjendused, miks erandit soovitakse, ning sellele tuleb lisada asjakohased tõendavad dokumendid.

4.   Kui erand antakse, tuleb täita kõik nõuded, millega nähakse ette komisjonile esitatav teave erandi kasutamise ja erandiga hõlmatud koguste haldamise kohta.

5.   Alajagu

Ekspordiprotseduurid soodustatud riigis

Artikkel 90

Kava kohaldatakse järgmistel juhtudel:

| a) | kui käesoleva jao nõuetele vastavaid kaupu eksportis registreeritud eksportija artikli 92 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

kui käesoleva jao nõuetele vastavaid kaupu eksportis registreeritud eksportija artikli 92 tähenduses;

| b) | kui mis tahes eksportija eksportis ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist koosneva mis tahes kaubasaadetise, kus päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 6 000 eurot. |
| --- | --- |

b)

kui mis tahes eksportija eksportis ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist koosneva mis tahes kaubasaadetise, kus päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

Artikkel 91

1.   Soodustatud riigi pädevad asutused loovad asjaomases riigis asuvate registreeritud eksportijate elektroonilise registri ja ajakohastavad seda pidevalt. Registrit ajakohastatakse kohe, kui eksportija eemaldatakse registrist kooskõlas artikli 93 lõikega 2.

2.   Register sisaldab järgmist teavet:

| a) | nimi ja täielik aadress, kus registreeritud eksportija on registreeritud või asub, sealhulgas riigi või territooriumi identifikaator (ISO kahetäheline riigikood); |
| --- | --- |

a)

nimi ja täielik aadress, kus registreeritud eksportija on registreeritud või asub, sealhulgas riigi või territooriumi identifikaator (ISO kahetäheline riigikood);

| b) | registreeritud eksportija number; |
| --- | --- |

b)

registreeritud eksportija number;

| c) | kava alusel eksportimiseks ettenähtud tooted (harmoneeritud süsteemi gruppide või rubriikide indikatiivne loend, nagu taotleja seda asjakohaseks peab); |
| --- | --- |

c)

kava alusel eksportimiseks ettenähtud tooted (harmoneeritud süsteemi gruppide või rubriikide indikatiivne loend, nagu taotleja seda asjakohaseks peab);

| d) | kuupäevad millest ja milleni eksportija on/oli registreeritud; |
| --- | --- |

d)

kuupäevad millest ja milleni eksportija on/oli registreeritud;

| e) | andmebaasist eemaldamise põhjus (registreeritud eksportija taotlus / eemaldamine pädeva asutuse poolt). Need andmed tehakse kättesaadavaks üksnes pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

e)

andmebaasist eemaldamise põhjus (registreeritud eksportija taotlus / eemaldamine pädeva asutuse poolt). Need andmed tehakse kättesaadavaks üksnes pädevatele asutustele.

3.   Soodustatud riikide pädevad asutused teavitavad komisjoni registreeritud eksportijate tähistamiseks kasutatavast siseriiklikust nummerdamissüsteemist. Number peab algama ISO kahetähelise riigikoodiga.

Artikkel 92

Eksportijad esitavad registreerimiseks taotluse artikli 69 lõike 1 punkti a kohastele soodustatud riigi pädevatele asutustele, kasutades lisas 13c esitatud näidisvormi. Vormi täitmisega annavad eksportijad nõusoleku esitatud teabe hoidmiseks komisjoni andmebaasis ja mittekonfidentsiaalse teabe avaldamiseks internetis.

Pädevad asutused aktsepteerivad taotluse üksnes siis, kui see on täielik.

Artikkel 93

1.   Registreeritud eksportijad, kes enam ei täida kava alusel kaupade eksportimiseks vajalikke tingimusi või kes enam ei kavatse selliseid kaupu eksportida, teavitavad sellest soodustatud riigi pädevaid asutusi, kes eemaldavad nad kohe kõnealuse soodustatud riigi registreeritud eksportijate registrist.

2.   Ilma et see piiraks karistuste ja sanktsioonide süsteemi kohaldamist soodustatud riigis, eemaldavad soodustatud riigi pädevad asutused registreeritud eksportija asjaomase soodustatud riigi registreeritud eksportijate registrist, kui registreeritud eksportija tahtlikult või tahtmatult koostab või laseb koostada päritolukinnituse või muud tõendava dokumendi, mis sisaldab valeandmeid ja mille alusel saadakse soodustus või tariifne sooduskohtlemine mittenõuetekohaselt või pettuse teel.

3.   Ilma et see piiraks kontrollide käigus ilmnevate eeskirjade eiramise võimalikku mõju, jõustub eksportija registreeritud eksportijate registrist eemaldamine tulevikus, st pärast registrist eemaldamise kuupäeva koostatud kinnituste puhul.

4.   Eksportijaid, kelle pädevad asutused on registreeritud eksportijate registrist eemaldanud kooskõlas teise lõiguga, võib registreeritud eksportijate registrisse uuesti sisestada üksnes siis, kui nad on esitanud soodustatud riigi pädevatele asutustele tõendid, et nad on lahendanud olukorra, mis tingis nende eemaldamise.

Artikkel 94

1.   Eksportijad, olenemata sellest, kas nad on registreeritud või mitte, täidavad järgmisi kohustusi:

| a) | nad säilitavad sooduskohtlemise saamiseks vastavate toodete tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohased kaubandusliku raamatupidamise dokumendid; |
| --- | --- |

a)

nad säilitavad sooduskohtlemise saamiseks vastavate toodete tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohased kaubandusliku raamatupidamise dokumendid;

| b) | nad hoiavad kättesaadavana kõik tõendid, mis on seotud toote valmistamisel kasutatava materjaliga; |
| --- | --- |

b)

nad hoiavad kättesaadavana kõik tõendid, mis on seotud toote valmistamisel kasutatava materjaliga;

| c) | nad hoiavad alles kõik tollidokumendid, mis on seotud toote valmistamisel kasutatud materjaliga; |
| --- | --- |

c)

nad hoiavad alles kõik tollidokumendid, mis on seotud toote valmistamisel kasutatud materjaliga;

| d) | nad säilitavad järgmised dokumendid vähemalt kolm aastat alates selle aasta lõpust, mil päritolukinnitus koostati, või kauem, kui see on siseriikliku õigusega nõutav:






  i) | enda koostatud päritolukinnitused ning |
| --- | --- | --- |

d)

nad säilitavad järgmised dokumendid vähemalt kolm aastat alates selle aasta lõpust, mil päritolukinnitus koostati, või kauem, kui see on siseriikliku õigusega nõutav:

i)

enda koostatud päritolukinnitused ning

| ii) | päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide, tootmise ja laoarvestused. |
| --- | --- |

ii)

päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide, tootmise ja laoarvestused.

Punkti d esimeses lõigus osutatud dokumendid võivad olla elektroonilised, kuid nende alusel peab olema võimalik jälgida eksporditud toodete valmistamiseks kasutatud materjale ja tõendada nende päritolustaatust.

2.   Lõikega 1 ette nähtud kohustusi kohaldatakse ka sellistele tarnijatele, kes esitavad eksportijatele tarnija deklaratsioone, milles nad kinnitavad nende poolt tarnitavate toodete päritolustaatust.

Artikkel 95

1.   Eksportija koostab päritolukinnituse, kui ta ekspordib vastavaid tooteid, mida saab käsitada asjaomase soodustatud riigi päritolustaatusega toodetena või mõne teise soodustatud riigi päritolustaatusega toodetena kooskõlas artikli 86 lõikega 4 või artikli 86 lõike 6 esimese lõigu punktiga b.

2.   Erandina lõikest 1 võib erandjuhul päritolukinnituse koostada pärast eksporti (tagasiulatuv kinnitus) tingimusel, et see esitatakse liikmesriigile, kus kaubad vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritakse, mitte hiljem kui kaks aastat pärast eksporti.

3.   Eksportija esitab päritolukinnituse Euroopa Liidus asuvale kliendile ning see sisaldab lisas 13d esitatud üksikasju. Päritolukinnitus koostatakse kas inglise või prantsuse keeles.

Selle võib koostada mis tahes äridokumendile, mis võimaldab identifitseerida asjaomase eksportija ja hõlmatud kaubad.

4.   Kui kohaldatakse artikli 84, artikli 86 lõike 1 või artikli 86 lõigete 5 ja 6 kohast kumulatsiooni, tugineb eksportija, kes ekspordib tooteid, mille valmistamisel on kasutatud materjale, mis on pärit kumulatsiooni lubatud osalisriigist, päritolukinnitusele, mille esitab tarnija. Sel juhul on eksportija koostatud päritolukinnitusel märge „EU cumulation”, „regional cumulation” või „Cumul UE”, „cumul regional”.

5.   Kui kohaldatakse artikli 85 kohast kumulatsiooni, tugineb eksportija, kes ekspordib tooteid, mille valmistamisel on kasutatud materjale, mis on pärit kumulatsiooniga hõlmatud osalisriigist, sellisele päritolutõendile, mille esitab tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas Norra, Šveitsi või Türgi suhtes kehtivate GSP päritolureeglite sätetega. Sel juhul sisaldab eksportija koostatud päritolukinnitus märget „Norway cumulation”, „Switzerland cumulation”, „Turkey cumulation” või „Cumul Norvège”, „Cumul Suisse”, „Cumul Turquie”.

6.   Kui kohaldatakse artikli 86 lõigete 7 ja 8 kohast kumulatsiooni, tugineb eksportija, kes ekspordib tooteid, mille valmistamisel on kasutatud materjale, mis on pärit laiendatud kumulatsiooni lubatud osalisriigist, sellisele päritolutõendile, mille esitab tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas Euroopa Liidu ja vastava osalisriigi vahelise asjakohase vabakaubanduslepingu sätetega.

Sel juhul sisaldab eksportija koostatud päritolukinnitus märget „extended cumulation with country x” või „cumul étendu avec le pays x”.

Artikkel 96

1.   Päritolukinnitus koostatakse igale kaubasaadetisele.

2.   Päritolukinnitus kehtib kaksteist kuud alates kuupäevast, mil eksportija selle koostab.

3.   Üks päritolukinnitus võib hõlmata mitut kaubasaadetist, kui kaubad vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | nad on lahtivõetud või kokkupanemata tooted harmoneeritud süsteemi üldreegli 2 punkti a tähenduses; |
| --- | --- |

a)

nad on lahtivõetud või kokkupanemata tooted harmoneeritud süsteemi üldreegli 2 punkti a tähenduses;

| b) | nad kuuluvad harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise alla või rubriikidesse 7308 või 9406 ja |
| --- | --- |

b)

nad kuuluvad harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise alla või rubriikidesse 7308 või 9406 ja

| c) | nad on ette nähtud importimiseks eraldi saadetistena. |
| --- | --- |

c)

nad on ette nähtud importimiseks eraldi saadetistena.

6.   Alajagu

Euroopa liidus vabasse ringlusse lubamise protseduurid

Artikkel 97

1.   Vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonil viidatakse päritolukinnitusele. Päritolukinnitus hoitakse kättesaadavana tolliasutustele, kes võivad paluda selle esitamist deklaratsiooni kontrollimiseks. Kõnealused asutused võivad nõuda päritolukinnituse tõlget asjaomase liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest.

2.   Kui deklarant taotleb kava kohaldamist ning ta ei ole vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajaks päritolukinnitust saanud, loetakse see deklaratsioon artikli 253 lõike 1 tähenduses mittetäielikuks ja seda käideldakse vastavalt.

3.   Enne kaupade vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist tagab deklarant nõuetekohaselt, et kaubad vastavad käesoleva jao reeglitele kontrollides eelkõige

| i) | artikli 69 lõikes 3 osutatud andmebaasist, kas eksportija on päritolukinnituste koostamiseks registreeritud, v.a juhul, kui kaubasaadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 6 000 eurot ja |
| --- | --- |

i)

artikli 69 lõikes 3 osutatud andmebaasist, kas eksportija on päritolukinnituste koostamiseks registreeritud, v.a juhul, kui kaubasaadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 6 000 eurot ja

| ii) | et päritolukinnitus on koostatud kooskõlas lisaga 13d. |
| --- | --- |

ii)

et päritolukinnitus on koostatud kooskõlas lisaga 13d.

Artikkel 97a

1.   Järgmiste toodete puhul ei ole kohustust koostada ja esitada päritolukinnitus:

| a) | eraisiku poolt teisele eraisikule väikepakendites saadetavad tooted, mille koguväärtus on väiksem kui 500 eurot; |
| --- | --- |

a)

eraisiku poolt teisele eraisikule väikepakendites saadetavad tooted, mille koguväärtus on väiksem kui 500 eurot;

| b) | reisija pagasis olevad tooted, mille koguväärus ei ületa 1 200 eurot. |
| --- | --- |

b)

reisija pagasis olevad tooted, mille koguväärus ei ületa 1 200 eurot.

2.   Lõikes 1 osutatud tooted vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | neid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil; |
| --- | --- |

a)

neid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil;

| b) | nende puhul on deklareeritud, et nad vastavad kava kohaldamise tingimustele; |
| --- | --- |

b)

nende puhul on deklareeritud, et nad vastavad kava kohaldamise tingimustele;

| c) | punktis b osutatud deklaratsiooni õigsuses ei ole põhjust kahelda. |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud deklaratsiooni õigsuses ei ole põhjust kahelda.

3.   Lõike 2 punkti a puhul ei käsitata importi kaubanduslikul eesmärgil toimuva impordina, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | import on juhutine; |
| --- | --- |

a)

import on juhutine;

| b) | import hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

import hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks;

| c) | toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

c)

toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

Artikkel 97b

1.   Kui päritolukinnitusel ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolukinnitust iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab asjaomastele toodetele.

2.   Päritolukinnituse ilmsed vormilised vead, nagu näiteks trükivead, ei tohi põhjustada dokumendi tagasilükkamist, kui need vead ei tekita põhjendatud kahtlusi dokumendis esitatud kannete õigsuses.

3.   Päritolukinnitused, mis esitatakse impordiriigi tolliasutustele pärast artiklis 96 nimetatud kehtivusaja möödumist, võib tariifsete soodustuste kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu. Muudel hilinenud esitamise juhtudel võivad impordiriigi tolliasutused päritolukinnitusi aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 97c

1.   Artikli 96 lõikes 3 osutatud protseduuri kohaldatakse liikmesriigi tolliasutuste määratava aja jooksul.

2.   Impordiliikmesriigi tolliasutused, kelle järelevalvel järkjärguline vabasse ringlusse lubamine toimub, kontrollivad, et järjestikused kaubasaadetised kuuluvad nende lahtivõetud või kokkupanemata toodete hulka, mille kohta päritolukinnitus on koostatud.

Artikkel 97d

1.   Kui tooteid ei ole veel vabasse ringlusse lubatud, võib päritolukinnituse asendada ühe või mitme asenduspäritolukinnitusega, mille on koostanud kaupade valdaja selleks, et saata osa või kõik tooted mujale ühenduse tolliterritooriumil või vajadusel Norrasse, Šveitsi või Türki. Asenduspäritolukinnituse koostamiseks ei pea kaupade valdajad ise registreeritud eksportijad olema.

2.   Päritolukinnituse asendamisel tuleb originaalpäritolukinnitusel esitada järgmine:

| a) | asenduspäritolukinnitus(t)e üksikasjad; |
| --- | --- |

a)

asenduspäritolukinnitus(t)e üksikasjad;

| b) | kaubasaatjate nimed ja aadressid; |
| --- | --- |

b)

kaubasaatjate nimed ja aadressid;

| c) | kaubasaajad Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

c)

kaubasaajad Euroopa Liidus.

Originaalpäritolukinnitusele märgitakse vastavalt „Replaced” või „Remplacée”.

3.   Asenduspäritolukinnitusele märgitakse järgmine:

| a) | kõik edasisaadetud toodete üksikasjad; |
| --- | --- |

a)

kõik edasisaadetud toodete üksikasjad;

| b) | kuupäev, mil originaalpäritolukinnitus koostati; |
| --- | --- |

b)

kuupäev, mil originaalpäritolukinnitus koostati;

| c) | kogu vajalik teave nagu ettenähtud lisas 13d; |
| --- | --- |

c)

kogu vajalik teave nagu ettenähtud lisas 13d;

| d) | Euroopa Liidus asuva kaubasaatja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Liidus asuva kaubasaatja nimi ja aadress;

| e) | Euroopa Liidus, Norras, Šveitsis või Türgis asuva kaubasaaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

e)

Euroopa Liidus, Norras, Šveitsis või Türgis asuva kaubasaaja nimi ja aadress;

| f) | asendamise kuupäev ja koht. |
| --- | --- |

f)

asendamise kuupäev ja koht.

Isik, kes koostab asenduspäritolukinnituse, võib asenduspäritolukinnitusele lisada originaalpäritolukinnituse koopia.

4.   Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis selliste päritolukinnituste suhtes, millega asendatakse päritolukinnitusi, mis ise on asenduspäritolukinnitused. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis selliste asenduspäritolukinnituste suhtes, mille on koostanud Norras, Šveitsis või Türgis asuvad kaubasaatjad.

5.   Kui tooted on hõlmatud artikli 89 kohase erandi alusel antava tariifse soodustusega, kohaldatakse käesoleva artikli kohast asendamist üksnes siis, kui sellised tooted on Euroopa Liidu jaoks ette nähtud. Kui asjaomane toode on saanud päritolustaatuse piirkondliku kumulatsiooni raames, võib asenduspäritolukinnituse koostada üksnes selleks, et saata tooted Norrasse, Šveitsi või Türki, kui kõnealused riigid kohaldavad samu piirkondliku kumulatsiooni reegleid nagu Euroopa Liit.

6.   Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis selliste kinnituste suhtes, millega asendatakse päritolukinnitused selleks, et lisaks jagada kaubasaadetisi kooskõlas artikliga 74.

Artikkel 97e

1.   Kui tolliasutustel on kahtlusi seoses toodete päritolustaatusega, võivad nad nõuda, et deklarant esitaks nende poolt nimetatud mõistliku aja jooksul mis tahes olemasolevad tõendid, et kontrollida deklaratsioonil märgitud päritoluandmete korrektsust või artikli 74 tingimuste järgimist.

2.   Tolliasutused võivad peatada soodustariifi kohaldamise artikli 97h kohase kontrollimise ajaks, kui:

| a) | deklarandi esitatud teave ei ole piisav, et kinnitada toodete päritolustaatust või artiklites 73 ja 74 esitatud tingimuste järgimist; |
| --- | --- |

a)

deklarandi esitatud teave ei ole piisav, et kinnitada toodete päritolustaatust või artiklites 73 ja 74 esitatud tingimuste järgimist;

| b) | deklarant ei vasta teabe esitamiseks antud lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

b)

deklarant ei vasta teabe esitamiseks antud lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul.

3.   Ajal, mil oodatakse kas deklarandilt nõutud lõike 1 kohast teavet või lõike 2 kohase kontrolli tulemusi, pakutakse importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.

Artikkel 97f

1.   Impordiliikmesriigi tolliasutused keelduvad kava kohaldamisest, ilma et neil oleks kohustus nõuda lisatõendeid või saata soodustatud riigile kontrollitaotlus, kui:

| a) | kaubad ei ole needsamad, mis on esitatud päritolukinnitusel; |
| --- | --- |

a)

kaubad ei ole needsamad, mis on esitatud päritolukinnitusel;

| b) | deklarant ei esita asjaomaste toodete kohta nõutavat päritolukinnitust, kus seda kinnitust nõutakse; |
| --- | --- |

b)

deklarant ei esita asjaomaste toodete kohta nõutavat päritolukinnitust, kus seda kinnitust nõutakse;

| c) | ilma et see piiraks artikli 90 punkti b ja artikli 97d lõike 1 kohaldamist, ei ole deklarandi valduses olev päritolukinnitus koostatud soodustatud riigis registreeritud eksportija poolt; |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks artikli 90 punkti b ja artikli 97d lõike 1 kohaldamist, ei ole deklarandi valduses olev päritolukinnitus koostatud soodustatud riigis registreeritud eksportija poolt;

| d) | päritolukinnitus ei ole koostatud kooskõlas lisaga 13d; |
| --- | --- |

d)

päritolukinnitus ei ole koostatud kooskõlas lisaga 13d;

| e) | artikli 74 tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

e)

artikli 74 tingimused ei ole täidetud.

2.   Impordiliikmesriigi tolliasutused keelduvad kava kohaldamisest pärast soodustatud riigi pädevatele asutustele artikli 97h kohase kontrollitaotluse saatmist, kui importiva liikmesriigi tolliasutused:

| a) | on saanud vastuse, et eksportijal ei olnud õigust päritolukinnitust koostada; |
| --- | --- |

a)

on saanud vastuse, et eksportijal ei olnud õigust päritolukinnitust koostada;

| b) | on saanud vastuse, et asjaomased tooted ei ole pärit soodustatud riigist või et artikli 73 tingimused ei ole täidetud; |
| --- | --- |

b)

on saanud vastuse, et asjaomased tooted ei ole pärit soodustatud riigist või et artikli 73 tingimused ei ole täidetud;

| c) | kahtlesid põhjendatult päritolukinnituse kehtivuses või selles, kas deklarandi esitatud teave asjaomaste toodete tõelise päritolu kohta on tõene, ning esitasid kontrollitaotluse ja






  i) | ei ole saanud vastust vastavalt artikliga 97h lubatud ajaperioodi jooksul või |
| --- | --- | --- |

c)

kahtlesid põhjendatult päritolukinnituse kehtivuses või selles, kas deklarandi esitatud teave asjaomaste toodete tõelise päritolu kohta on tõene, ning esitasid kontrollitaotluse ja

i)

ei ole saanud vastust vastavalt artikliga 97h lubatud ajaperioodi jooksul või

| ii) | on saanud vastuse, mis ei sisalda asjakohaseid vastuseid taotluses tõstatatud küsimustele. |
| --- | --- |

ii)

on saanud vastuse, mis ei sisalda asjakohaseid vastuseid taotluses tõstatatud küsimustele.

7.   Alajagu

Päritolu kontrollimine

Artikkel 97g

1.   Selleks et tagada toodetele päritolustaatust andvate reeglite täitmine, viivad soodustatud riigi pädevad asutused läbi:

| a) | toodete päritolustaatuse kontrollimisi liikmesriikide tolliasutuste taotlusel; |
| --- | --- |

a)

toodete päritolustaatuse kontrollimisi liikmesriikide tolliasutuste taotlusel;

| b) | eksportijate korrapäraseid omaalgatuslikke kontrollimisi. |
| --- | --- |

b)

eksportijate korrapäraseid omaalgatuslikke kontrollimisi.

Kuivõrd Norra, Šveits ja Türgi on sõlminud Euroopa Liiduga kokkuleppe, mille kohaselt nad toetavad üksteist vajaliku halduskoostöö tegemisel, kohaldatakse esimest lõiku mutatis mutandis selliste taotluste suhtes, mis on saadetud Norra, Šveits ja Türgi ametiasutustele nende territooriumil koostatud asenduspäritolukinnituste kontrollimiseks, et paludanendel ametiasutustel teha koostööd soodustatud riigi pädevate asutustega.

Laiendatud kumulatsioon on lubatud üksnes artikli 86 lõigete 7 ja 8 kohaselt, kui riik, kellega Euroopa Liidul on kehtiv vabakaubandusleping, on nõustunud toetama soodustatud riiki halduskoostöö tegemisel nii, nagu ta toetaks liikmesriikide tolliasutusi kooskõlas vabakaubanduslepingu asjakohaste sätetega.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud kontrollidega tagatakse, et eksportijad täidavad oma kohustusi pidevalt. Kontrolle korraldatakse riskianalüüsi asjakohaste kriteeriumide alusel määratavate ajavahemike järel. Selleks nõuavad soodustatud riikide pädevad asutused, et eksportijad esitaksid enda koostatud päritolukinnituste koopiad või selliste kinnituste loendi.

3.   Soodustatud riikide pädevatel asutustel on õigus taotleda mis tahes tõendeid või eksportija raamatupidamise ja vajaduse korral teda varustavate tootjate raamatupidamise kontrollimist, sealhulgas korraldada kohapealseid või mis tahes muid asjakohaseid kontrolle.

Artikkel 97h

1.   Järelkontrolli päritolukinnituste üle tehakse pisteliselt või siis, kui liikmesriikide tolliasutustel tekib põhjendatud kahtlus, kas kinnitused on ehtsad ja asjaomaste toodete päritolustaatus on õige või kas käesoleva jao muud nõuded on täidetud.

Kui liikmesriikide tolliasutused esitavad soodustatud riigi pädevatele asutustele koostöötaotluse, et kontrollida päritolukinnituste kehtivust, toodete päritolustaatust või mõlemat, põhjendavad nad taotlusel, miks neil on põhjendatud kahtlus päritolukinnituse kehtivuses või toodete päritolustaatuses.

Kontrollitaotlusele võib lisada päritolukinnituse koopia ja mis tahes lisateabe või dokumendid, mis osutavad, et kinnituses esitatud teave ei ole korrektne.

Taotluse esitav liikmesriik seab kontrollitulemuste teatamiseks kuue kuu pikkuse esialgse tähtaja alates kontrollitaotluse esitamisest, v.a taotlused, mis saadetakse Norrasse, Šveitsi või Türki, et kontrollida nende riikide territooriumil soodustatud riigis koostatud päritolukinnituste alusel koostatud asenduspäritolukinnitusi, mille puhul pikendatakse tähtaega kaheksa kuuni.

2.   Kui põhjendatud kahtluse korral lõikes 1 ettenähtud ajavahemiku jooksul vastust ei saada või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et määrata toodete tegelik päritolu, saadetakse pädevatele asutustele teine teade. Selle teatega nähakse ette uus tähtaeg, mis ei ole pikem kui kuus kuud.

8.   Alajagu

Muud sätted

Artikkel 97i

1.   5., 6. ja 7. alajagu kohaldatakse mutatis mutandis järgmise suhtes:

| a) | kahepoolse kumulatsiooni raames Euroopa Liidust soodustatud riiki toimuv eksport; |
| --- | --- |

a)

kahepoolse kumulatsiooni raames Euroopa Liidust soodustatud riiki toimuv eksport;

| b) | piirkondliku kumulatsiooni raames ühest soodustatud riigist teise toimuv eksport, nagu on ette nähtud artikli 86 lõigetega 1 ja 5. |
| --- | --- |

b)

piirkondliku kumulatsiooni raames ühest soodustatud riigist teise toimuv eksport, nagu on ette nähtud artikli 86 lõigetega 1 ja 5.

2.   Liikmesriigi tolliasutused käsitavad Euroopa Liidu eksportija taotlusel teda kava tingimustele vastava registreeritud eksportijana, kui ta täidab järgmised tingimused:

| a) | tal on EORI number kooskõlas artiklitega 4k–4t; |
| --- | --- |

a)

tal on EORI number kooskõlas artiklitega 4k–4t;

| b) | tal on sooduskorra raames heakskiidetud eksportija staatus; |
| --- | --- |

b)

tal on sooduskorra raames heakskiidetud eksportija staatus;

| c) | ta esitab liikmesriigi tolliasutusele adresseeritud taotlusel lisas 13c esitatud näidisvormi kohaselt teabe:






  i) | lahtrites 1–4 esitatud üksikasjade kohta; |
| --- | --- | --- |

c)

ta esitab liikmesriigi tolliasutusele adresseeritud taotlusel lisas 13c esitatud näidisvormi kohaselt teabe:

i)

lahtrites 1–4 esitatud üksikasjade kohta;

| ii) | lahtris 5 esitatud kohustuse täitmise kohta. |
| --- | --- |

ii)

lahtris 5 esitatud kohustuse täitmise kohta.

Artikkel 97j

1.   1., 2. ja 3. alajagu kohaldatakse mutatis mutandis, et teha kindlaks, kas tooteid võib Ceutasse või Melillasse eksportimisel käsitada kahepoolse kumulatsiooni raames soodustatud riigist pärit toodetena või soodustatud riiki eksportimisel Ceutast või Melillast pärit toodetena.

2.   5., 6. ja 7. alajagu kohaldatakse mutatis mutandis kahepoolse kumulatsiooni raames soodustatud riigist Ceutasse või Melillasse eksporditud toodete suhtes ning Ceutast või Melillast soodustatud riiki eksporditud toodete suhtes.

3.   Hispaania tolliasutused vastutavad 1., 2., 3., 5., 6. ja 7. alajao kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud eesmärgil käsitatakse Ceutat ja Melillat ühtse territooriumina.”.

| (2) | I osa IV jaotise 2. peatükki lisatakse 1A jagu:
  „1A   Jagu


  Halduskoostöö menetlus ja meetodid, mida kohaldatakse kuni registreeritud eksportijate süsteemi rakendamiseni

  1.   Alajagu

  Üldpõhimõtted

  Artikkel 97k
  1.   Kõik soodustatud riigid täidavad järgmised nõuded või tagavad nende täitmise:






  a) | eksporditavate toodete suhtes kehtivad päritolureeglid, mis on esitatud 1. jaos; |
| --- | --- | --- |

(2)

I osa IV jaotise 2. peatükki lisatakse 1A jagu:

„1A   Jagu

Halduskoostöö menetlus ja meetodid, mida kohaldatakse kuni registreeritud eksportijate süsteemi rakendamiseni

1.   Alajagu

Üldpõhimõtted

Artikkel 97k

1.   Kõik soodustatud riigid täidavad järgmised nõuded või tagavad nende täitmise:

a)

eksporditavate toodete suhtes kehtivad päritolureeglid, mis on esitatud 1. jaos;

| b) | päritolusertifikaadi vormi A (näidis on esitatud lisas 17) täitmise ja väljastamise reeglid; |
| --- | --- |

b)

päritolusertifikaadi vormi A (näidis on esitatud lisas 17) täitmise ja väljastamise reeglid;

| c) | kaubaarve deklaratsioonide arvedeklaratsioonide (näidis on esitatud lisas 18) kasutamist käsitlevad sätted; |
| --- | --- |

c)

kaubaarve deklaratsioonide arvedeklaratsioonide (näidis on esitatud lisas 18) kasutamist käsitlevad sätted;

| d) | artiklis 97s osutatud halduskoostöö meetodeid käsitlevad sätted; |
| --- | --- |

d)

artiklis 97s osutatud halduskoostöö meetodeid käsitlevad sätted;

| e) | artiklis 89 osutatud erandite tegemist käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

e)

artiklis 89 osutatud erandite tegemist käsitlevad sätted.

2.   Soodustatud riikide pädevad asutused teevad komisjoni või liikmesriikidega koostööd eelkõige järgmistes valdkondades:

| a) | komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks jälgida, kas kava hallatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt, mis hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolliasutuste kohapealseid kontrollkäike; |
| --- | --- |

a)

komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks jälgida, kas kava hallatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt, mis hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolliasutuste kohapealseid kontrollkäike;

| b) | ilma et see piiraks artiklite 97s ja 97t kohaldamist, toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas jaos sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, mis hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide tolliasutused seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotlevad. |
| --- | --- |

b)

ilma et see piiraks artiklite 97s ja 97t kohaldamist, toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas jaos sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, mis hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide tolliasutused seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotlevad.

3.   Kui soodustatud riigis on määratud pädev asutus päritolusertifikaatide vorm A väljastamiseks, kontrollitakse dokumentaalseid päritolutõendeid ja Euroopa Liitu eksportimiseks väljastatakse päritolusertifikaate vorm A, on kõnealune soodustatud riik aktsepteerinud lõikes 1 sätestatud tingimused.

4.   Kui riik või territoorium nimetatakse või taasnimetatakse soodustatud riigiks määruses (EÜ) nr 732/2008 osutatud toodete suhtes, saavad sellest riigist või sellelt territooriumilt pärinevad kaubad üldisest soodustuste süsteemist tulenevaid soodustusi, tingimusel et need eksporditi soodustatud riigist või territooriumilt artiklis 97s nimetatud kuupäeval või pärast seda.

5.   Päritolutõend kehtib kümme kuud alates selle väljaandmisest ekspordiriigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada impordiriigi tolliasutustele.

2.   Alajagu

Ekspordiprotseduurid soodustatud riigis

Artikkel 97l

1.   Päritolusertifikaatide vorm A (näidis on esitatud lisas 17) väljastatakse eksportija või tema volitatud esindaja kirjalikul taotlusel koos mistahes asjakohaste dokumentidega, mis tõendavad, et eksporditavad tooted vastavad päritolusertifikaadi vorm A väljastamise tingimustele.

2.   Sertifikaat antakse eksportijale niipea, kui eksport on toimunud või tagatud. Siiski võib päritolusertifikaadi vorm A erandkorras välja anda pärast sellega hõlmatud toodete eksporti, kui:

| a) | seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu või |
| --- | --- |

a)

seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu või

| b) | kui pädevatele valitsusasutustele on tõestatud, et päritolusertifikaadi vorm A anti välja, kuid tehnilistel põhjustel seda importimisel ei aktsepteeritud. |
| --- | --- |

b)

kui pädevatele valitsusasutustele on tõestatud, et päritolusertifikaadi vorm A anti välja, kuid tehnilistel põhjustel seda importimisel ei aktsepteeritud.

3.   Pädevad valitsusasutused võivad sertifikaadi tagasiulatuvalt välja anda üksnes pärast kontrollimist, et eksportija taotluses esitatud andmed ühtivad ekspordidokumentides sisalduvate andmetega ja et asjaomaste toodete eksportimisel ei antud välja käesoleva jao sätetele vastavat päritolusertifikaati vorm A. Tagasiulatuvalt väljaantud päritolusertifikaadi vorm A lahtrisse 4 tuleb teha märge „Issued retrospectively” või „Délivré à posteriori”.

4.   Päritolusertifikaadi vorm A varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevatelt valitsusasutustelt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. Sel viisil väljaantud duplikaadi vorm A lahtrisse 4 tuleb teha märge „Duplicate” või „Duplicata” koos selle väljaandmiskuupäeva ja originaalsertifikaadi seerianumbriga. Duplikaat kehtib originaalsertifikaadi väljastamise kuupäevast.

5.   Selleks et kontrollida, kas toode, mille jaoks päritolusertifikaati vorm A taotletakse, vastab asjakohastele päritolureeglitele, on pädevatel valitsusasutustel õigus nõuda mis tahes tõendavate dokumentide esitamist või teostada mis tahes kontrolle, mida nad peavad vajalikuks.

6.   Päritolusertifikaadi vorm A lahtri 2 täitmine on vabatahtlik. Lahtrisse 12 tuleb märkida „Euroopa Liit” või asjakohase liikmesriigi nimi. Päritolusertifikaadi vorm A väljaandmiskuupäev märgitakse lahtrisse 11. Selles lahtris nõutav sertifikaati väljastavate ametiasutuste allkiri ja lahtris 12 nõutav eksportija volitatud allakirjutaja allkiri tuleb kirjutada käsitsi.

Artikkel 97m

1.   Iga eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni sellise kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või enamast pakendist, mis sisaldab päritolustaatusega tooteid, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot, tingimusel et selle protseduuri puhul tehakse artikli 97k lõikes 2 nimetatud halduskoostööd.

2.   Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama ekspordiriigi tolli või ekspordiriigi muude pädevate valitsusasutuste taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust.

3.   Eksportija koostab arvedeklaratsiooni kas prantsuse või inglise keeles, trükkides, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud lisas 18. Kui deklaratsioon kirjutatakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja trükitähtedega. Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi.

4.   Arvedeklaratsiooni kasutamisel tuleb täita järgmisi tingimusi:

| a) | iga kaubasaadetise kohta täidetakse üks arvedeklaratsioon; |
| --- | --- |

a)

iga kaubasaadetise kohta täidetakse üks arvedeklaratsioon;

| b) | kui kaubasaadetises sisalduvat kaupa on ekspordiriigis juba „päritolustaatusega toodete” määratluse alusel kontrollitud, võib eksportija kõnealusele kontrollile viidata arvedeklaratsioonis. |
| --- | --- |

b)

kui kaubasaadetises sisalduvat kaupa on ekspordiriigis juba „päritolustaatusega toodete” määratluse alusel kontrollitud, võib eksportija kõnealusele kontrollile viidata arvedeklaratsioonis.

5.   Kui kohaldatakse artiklite 84, 85 või 86 kohast kumulatsiooni, tuginevad soodustatud riigi pädevad valitsusasutused, kellelt taotletakse päritolusertifikaadi vormi A selliste toodete jaoks, mille valmistamisel on kasutatud materjale, mis pärinevad kumulatsiooniga hõlmatud osalisriigist, järgmisele:

| — | kahepoolse kumulatsiooni puhul päritolutõendile, mille on esitanud eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas 5. alajaoga; |
| --- | --- |

—

kahepoolse kumulatsiooni puhul päritolutõendile, mille on esitanud eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas 5. alajaoga;

| — | kumulatsiooni puhul Norra, Šveitsi või Türgiga päritolutõendile, mille on esitanud eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas Norra, Šveitsi või Türgi puhul kohaldatavate GSP päritolureeglitega; |
| --- | --- |

—

kumulatsiooni puhul Norra, Šveitsi või Türgiga päritolutõendile, mille on esitanud eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas Norra, Šveitsi või Türgi puhul kohaldatavate GSP päritolureeglitega;

| — | piirkondliku kumulatsiooni puhul eksportijaga seotud tarnija esitatud päritolutõendile, nimelt päritolusertifikaadi vorm A (näidis on esitatud lisas 17), või arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud lisas 18; |
| --- | --- |

—

piirkondliku kumulatsiooni puhul eksportijaga seotud tarnija esitatud päritolutõendile, nimelt päritolusertifikaadi vorm A (näidis on esitatud lisas 17), või arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud lisas 18;

| — | laiendatud kumulatsiooni puhul päritolutõendile, mille on esitanud eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas Euroopa Liidu ja asjaomase riigi vahelise vabakaubanduslepingu sätetega; |
| --- | --- |

—

laiendatud kumulatsiooni puhul päritolutõendile, mille on esitanud eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas Euroopa Liidu ja asjaomase riigi vahelise vabakaubanduslepingu sätetega;

Esimese lõigu esimeses, teises, kolmandas ja neljandas taandes nimetatud juhtudel on päritolusertifikaadi vorm A lahtrisse 4 märgitud kas „EU cumulation”, „Norway cumulation”, „Switzerland cumulation”, „Turkey cumulation”, „regional cumulation”, „extended cumulation with country x” või „Cumul UE”, „Cumul Norvège”, „Cumul Suisse”, „Cumul Turquie”, „cumul regional”, „cumul étendu avec le pays x”.

3.   Alajagu

Euroopa liidus vabasse ringlusse lubamise protseduurid

Artikkel 97n

1.   Päritolusertifikaadid vorm A või arvedeklaratsioonid esitatakse impordiliikmesriigi tolliasutustele kooskõlas tollideklaratsioone hõlmavate protseduuridega.

2.   Päritolutõendid, mis esitatakse impordiriigi tolliasutustele pärast artikli 97k lõikes 5 nimetatud kehtivusaja möödumist, võib tariifsete soodustuste kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võivad impordiriigi tolliasutused päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on tollile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 97o

1.   Kui importija taotlusel ja impordiliikmesriigi tolliasutuste poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI või XVII jaotise või rubriikide 7308 või 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi klassifitseerimise üldreegli 2 punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetisena, võib tolliasutustele esitada selliste toodete kohta üheainsa päritolutõendi esimese saadetise importimisel.

2.   Importija taotlusel ja võttes arvesse impordiliikmesriigi tolliasutuste sätestatud tingimusi, võib tolliasutustele esitada esimese kaubasaadetise importimisel üheainsa päritolutõendi, kui:

| a) | kauba importimine on regulaarne ja pidev ning impordil on märkimisväärne kaubanduslik väärtus; |
| --- | --- |

a)

kauba importimine on regulaarne ja pidev ning impordil on märkimisväärne kaubanduslik väärtus;

| b) | kauba suhtes kohaldatakse sama müügilepingu tingimusi ja selle lepingu pooled asuvad ekspordiriigis või liikmesriigis/liikmesriikides; |
| --- | --- |

b)

kauba suhtes kohaldatakse sama müügilepingu tingimusi ja selle lepingu pooled asuvad ekspordiriigis või liikmesriigis/liikmesriikides;

| c) | kaup on klassifitseeritud kombineeritud nomenklatuuri sama koodi alla (kaheksa numbrit); |
| --- | --- |

c)

kaup on klassifitseeritud kombineeritud nomenklatuuri sama koodi alla (kaheksa numbrit);

| d) | kaup tuleb eranditult samalt eksportijalt ja on saadetud samale importijale ning selle kauba tolliformaalsused täidetakse sama liikmesriigi samas tolliasutuses. |
| --- | --- |

d)

kaup tuleb eranditult samalt eksportijalt ja on saadetud samale importijale ning selle kauba tolliformaalsused täidetakse sama liikmesriigi samas tolliasutuses.

Seda korda rakendatakse pädeva tolliasutuse poolt kindlaksmääratud ajavahemikul.

Artikkel 97p

1.   Kui päritolustaatusega tooted paigutatakse liikmesriigi tolliasutuse järelevalve alla, on originaalpäritolutõend võimalik asendada ühe või mitme päritolusertifikaadiga vorm A, et saata kõik tooted või osa neist mujale ühendusse või Norrasse, Šveitsi või Türki.

2.   Asendussertifikaatide vorm A annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse. Asendussertifikaat koostatakse reeksportija kirjaliku taotluse alusel.

3.   Asendussertifikaadi ülemisse parempoolsesse lahtrisse märgitakse selle välja andnud vahendajariigi nimi. Lahtrisse 4 märgitakse „Replacement certificate” või „Certificat de remplacement”, samuti lisatakse sinna originaalsertifikaadi väljaandmise kuupäev ja seerianumber. Reeksportija nimi märgitakse lahtrisse 1. Lõpliku kaubasaaja nime võib märkida lahtrisse 2. Reeksporditud toodete kõik üksikasjad, mis on esitatud originaalsertifikaadil, kantakse üle lahtritesse 3–9 ning viited reeksportija kaubaarvele esitatakse lahtris 10.

4.   Asendussertifikaadi välja andnud tolliasutus teeb oma kinnitusmärke lahtrisse 11. Asutuste vastutus piirdub asendussertifikaadi väljaandmisega. Lahtrisse 12 kantavad andmed päritoluriigi ja sihtriigi kohta võetakse originaalsertifikaadilt. Sellele lahtrile kirjutab alla reeksportija. Kõnesolevale lahtrile heauskselt allakirjutanud reeksportija ei vastuta originaalsertifikaadile märgitud üksikasjade õigsuse eest.

5.   Tolliasutus, kes peab lõikes 1 nimetatud toimingu tegema, märgib originaalsertifikaadile esitatud edasisaadetava kauba massi, arvu ja laadi ning vastava asendussertifikaadi või -sertifikaatide seerianumbri või -numbrid. Tolliasutus säilitab originaalsertifikaati vähemalt kolm aastat. Asendussertifikaadile võib lisada originaalsertifikaadi fotokoopia.

6.   Kui tooted on hõlmatud artikli 89 kohase erandi alusel antava tariifse soodustusega, kohaldatakse käesoleva artikli kohast menetlust üksnes siis, kui sellised tooted on ette nähtud Euroopa Liidu jaoks. Kui asjaomane toode on saanud päritolustaatuse piirkondliku kumulatsiooni raames, võib asendussertifikaadi koostada üksnes selleks, et saata tooted Norrasse, Šveitsi või Türki, kui kõnealused riigid kohaldavad samu piirkondliku kumulatsiooni reegleid nagu Euroopa Liit.

Artikkel 97q

1.   Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse artiklis 66 osutatud tariifsete soodustustega hõlmatud päritolustaatusega toodetena, mille puhul ei ole vaja esitada päritolusertifikaadi vormi A ega arvedeklaratsiooni, tingimusel et:

| a) | sellised tooted:






  i) | ei ole imporditud kaubanduslikul eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

a)

sellised tooted:

i)

ei ole imporditud kaubanduslikul eesmärgil;

| ii) | on deklareeritud kui kava kohaldamise tingimustele vastavad tooted; |
| --- | --- |

ii)

on deklareeritud kui kava kohaldamise tingimustele vastavad tooted;

| b) | punkti a alapunktis ii osutatud deklaratsiooni õigsuses ei ole põhjust kahelda. |
| --- | --- |

b)

punkti a alapunktis ii osutatud deklaratsiooni õigsuses ei ole põhjust kahelda.

2.   Importi ei käsitata kaubanduslikul eesmärgil toimuva impordina, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | import on juhutine; |
| --- | --- |

a)

import on juhutine;

| b) | import hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

import hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks;

| c) | toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

c)

toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

3.   Lõikes 2 nimetatud toodete koguväärtus ei ületada väikepakendite puhul 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.

Artikkel 97r

1.   Kui päritolusertifikaadi vorm A või arvedeklaratsiooni andmete ja nende dokumentide andmete vahel, mis esitatakse tolliasutusele toodete importimiseks vajalike formaalsuste täitmiseks, avastatakse väikesi erinevusi, ei muuda see sertifikaati iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et sertifikaat vastab esitatud toodetele.

2.   Päritolusertifikaadi vorm A, kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 või arvedeklaratsiooni ilmsed vormilised vead ei tohi põhjustada dokumendi tagasilükkamist, kui need vead ei tekita põhjendatud kahtlusi dokumendis esitatud andmete õigsuses.

4.   Alajagu

Halduskoostöö meetodid

Artikkel 97s

1.   Soodustatud riigid edastavad komisjonile nende territooriumil asuvate valitsusasutuste nimed, aadressid ja pitserijäljendid, kellel on õigus välja anda päritolusertifikaate vorm A, samuti nende asjakohaste valitsusasutuste nimed ja aadressid, kes vastutavad päritolusertifikaatide vorm A ja arvedeklaratsioonide kontrollimise eest.

Komisjon edastab selle teabe liikmesriikide tolliasutustele. Kui sellist teavet edastatakse seoses varasemate teadete muutmisega, teatab komisjon uute pitserite jõustumise kuupäeva vastavalt soodustatud riikide pädevate asutuste poolt antud juhistele. Nimetatud teave on ametlikuks kasutamiseks; kui kaup tuleb siiski lubada vabasse ringlusse, võivad asjaomased tolliasutused lubada importijal või tema nõuetekohaselt volitatud esindajal pitserijäljenditega tutvuda.

Soodustatud riigid, kes juba on esitanud esimese lõigu kohase teabe, ei ole kohustatud seda uuesti esitama, v.a juhul, kui teave on muutunud.

2.   Artikli 97k lõike 4 kohaldamiseks avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) kuupäeva, mil selline riik või territoorium, mis nimetati või taasnimetati soodustatud riigiks määruses (EÜ) nr 732/2008 osutatud toodete suhtes, täitis lõikes 1 esitatud tingimused.

3.   Komisjon saadab soodustatud riigi pädevate asutuste taotlusel soodustatud riikidele pitserijäljendid, mida kasutatakse liikmesriikide tolliasutustes kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks.

Artikkel 97t

1.   Järelkontrolli päritolusertifikaatide vorm A ja arvedeklaratsioonide üle tehakse pisteliselt või siis, kui liikmesriikide tolliasutustel tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või käesoleva jao muude nõuete täitmises.

2.   Järelkontrollitaotluse esitamisel tagastavad liikmesriikide tolliasutused päritolusertifikaadi vorm A ja kaubaarve, kui see on esitatud, arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad soodustatud ekspordiriigi pädevatele valitsusasutustele ning põhjendavad vajaduse korral uurimist. Kõik saadud dokumendid ja teave, mis osutavad, et päritolutõendil esitatud andmed ei ole õiged, edastatakse kontrollitaotluse tõendamiseks.

Kui liikmesriikide tolliasutused otsustavad tariifsete soodustuste andmise kuni kontrolli tulemuste selgumiseni peatada, tehakse ettepanek tooted importijale vabastada, kui kõik vajalikud ettevaatusabinõud on kasutusele võetud.

3.   Järelkontrollitaotluse esitamise järel viiakse kõnealune kontroll läbi ja liikmesriikide tolliasutusi teavitatakse selle tulemustest hiljemalt kuue kuu jooksul; või kuni kaheksa kuu jooksul alates taotluse saatmise kuupäevast, kui Norrale, Šveitsile või Türgile on saadetud taotlus kontrollida päritolusertifikaadi vormi A alusel või soodustatud riigis koostatud kaubaarve deklaratsiooni alusel nende territooriumil koostatud asenduspäritolutõendeid. Tulemuste põhjal peab selguma, kas kõnealune päritolutõend kehtib tegelikult eksporditud toodete suhtes ja kas neid tooteid saab käsitada soodustatud riigist pärit toodetena.

4.   Kui päritolusertifikaatide vorm A on antud välja kahepoolse kumulatsiooni raames, lisatakse vastusele kaupade liikumissertifikaadi (liikumissertifikaatide) EUR.1 koopia (koopiad) või vajaduse korral vastav(ad) arvedeklaratsioon(id).

5.   Kui põhjendatud kahtluse korral lõikes 3 ettenähtud kuue kuu jooksul vastust ei saada või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või et määrata toodete tegelik päritolu, saadetakse pädevatele asutustele teine teade. Kui pärast teist teadet ei teatata järelkontrolli tulemusi neid nõudvatele asutustele nelja kuu jooksul alates teise teate saatmise kuupäevast või kui nende alusel ei ole võimalik otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelik päritolu, keelduvad nimetatud asutused tariifsete soodustuste andmisest, välja arvatud erandlike asjaolude korral.

6.   Kui kontroll või mis tahes olemasolev teave tundub osutavat, et päritolureegleid on rikutud, teostab või korraldab soodustatud ekspordiriik omal algatusel või liikmesriikide tolliasutuste nõudmisel asjakohase kiirusega uurimise selliste rikkumiste väljaselgitamiseks ja ärahoidmiseks. Komisjon ja liikmesriikide tolliasutused võivad kõnealustes uurimistes osaleda.

7.   Päritolusertifikaatide vorm A järelkontrolli teostamiseks säilitavad eksportijad kõik asjakohased dokumendid, millega tõendatakse asjaomaste toodete päritolustaatust, ning soodustatud ekspordiriigi pädevad valitsusasutused säilitavad sertifikaatide koopiad ja ka nendega seotud ekspordidokumendid. Neid dokumente säilitatakse vähemalt kolm aastat alates selle aasta lõpust, millal päritolusertifikaat vorm A väljastati.

Artikkel 97u

1.   Artikleid 97s ja 97t kohaldatakse ka samasse piirkondlikku rühma kuuluvate riikide vahel, et anda komisjonile või liikmesriikide tolliasutustele teavet ja teostada järelkontrolli päritolusertifikaatide vorm A üle või piirkondliku kumulatsiooni reeglite kohaselt väljastatud arvedeklaratsioonide üle.

2.   Artiklite 85, 97m ja 97p kohaldamisel sisaldab Euroopa Liidu, Norra, Šveitsi või Türgiga sõlmitud kokkulepe muu hulgas kohustust teha üksteisega vajalikku halduskoostööd.

Artikli 86 lõigete 7 ja 8 ning artikli 97k kohaldamisel nõustub riik, kellega Euroopa Liidul on kehtiv vabakaubandusleping ja kes on nõustunud osalema laiendatud kumulatsioonis soodustatud riigiga, ka sellega, et ta teeb viimasena nimetatud riigiga halduskoostööd nii, nagu ta teeks liikmesriikide tolliasutustega koostööd kooskõlas vabakaubanduslepingu asjakohaste sätetega.

5.   Alajagu

Kahepoolse kumulatsiooni protseduur

Artikkel 97v

1.   Euroopa Liidu toodete päritolustaatuse tõendamiseks esitatakse:

| a) | kaupade liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud lisas 21 või |
| --- | --- |

a)

kaupade liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud lisas 21 või

| b) | arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud lisas 18. Arvedeklaratsiooni võib koostada kaubasaadetiste eksportija, kui päritolustaatusega tooteid sisaldavate saadetiste koguväärtus ei ületa 6 000 eurot, või Euroopa Liidu heakskiidetud eksportija. |
| --- | --- |

b)

arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud lisas 18. Arvedeklaratsiooni võib koostada kaubasaadetiste eksportija, kui päritolustaatusega tooteid sisaldavate saadetiste koguväärtus ei ületa 6 000 eurot, või Euroopa Liidu heakskiidetud eksportija.

2.   Eksportija või tema volitatud esindaja märgib kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 „GSP beneficiary countries” ja „EU” või „Pays bénéficiaires du SPG” ja „UE”.

3.   Käesoleva jao sätteid, mis käsitlevad päritolusertifikaatide vorm A väljaandmist, kasutamist ja järelkontrolli, kohaldatakse kaupade liikumissertifikaatide EUR. 1 suhtes ja, v.a nende väljaandmist käsitlevad sätted, arvedeklaratsioonide suhtes mutatis mutandis.

4.   Liikmesriikide tolliasutused võivad lubada eksportijal (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), kes saadab kahepoolse kumulatsiooni raames pidevalt kaubasaadetisi, mis sisaldavad Euroopa Liidust pärit tooteid, koostada arvedeklaratsioone, hoolimata asjaomaste toodete väärtusest, kui eksportija annab tolliasutustele piisava tagatise, et kontrollida:

| a) | toodete päritolustaatust ja |
| --- | --- |

a)

toodete päritolustaatust ja

| b) | kõnealuses liikmesriigis kehtivate nõuete täitmist. |
| --- | --- |

b)

kõnealuses liikmesriigis kehtivate nõuete täitmist.

5.   Tolliasutused võivad anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik mis tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks. Tolliasutused annavad heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.

6.   Tolliasutused jälgivad, kuidas heakskiidetud eksportija luba kasutab. Tolliasutused võivad loa igal ajal tühistada.

Nad tühistavad loa igal järgmisel juhul:

| a) | heakskiidetud eksportija ei anna enam lõikes 4 osutatud tagatist; |
| --- | --- |

a)

heakskiidetud eksportija ei anna enam lõikes 4 osutatud tagatist;

| b) | heakskiidetud eksportija ei täida enam lõikes 5 osutatud tingimusi; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud eksportija ei täida enam lõikes 5 osutatud tingimusi;

| c) | heakskiidetud eksportija kasutab luba mittenõuetekohaselt. |
| --- | --- |

c)

heakskiidetud eksportija kasutab luba mittenõuetekohaselt.

7.   Heakskiidetud eksportijalt ei nõuta arvedeklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta annab tolliasutustele kirjaliku kinnituse, et ta võtab endale täieliku vastutuse kõikide arvedeklaratsioonide eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks neile käsitsi alla kirjutanud.

6.   Alajagu

Ceuta ja Melilla

Artikkel 97w

Käesoleva jao sätteid, mis hõlmavad päritolutõendite väljaandmist, kasutamist ja järelkontrolli, kohaldatakse mutatis mutandis kahepoolse kumulatsiooni raames soodustatud riigist Ceutasse ja Melillasse eksporditud toodete suhtes ning Ceutast ja Melillast soodustatud riiki eksporditud toodete suhtes.

Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

Hispaania tolliasutused vastutavad käesoleva jao kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.”.

| (3) | I osa IV jaotise 2. peatüki 2. jaole lisatakse 1. alajao ette artikkel 97x:
  „Artikkel 97x
  1.   Selles jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „valmistamine”– iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine;
  b)   „materjal”– koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;
  c)   „toode”– valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;
  d)   „kaup”– nii materjalid kui ka tooted;
  e)   „tolliväärtus”– kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;
  f)   „tehasehind”– lisas 15 esitatud loendis nimetatud hind, mis makstakse toote eest tootjale, kelle ettevõttes viimane töö või töötlemine toimub, tingimusel et hind sisaldab kõikide valmistamiseks kasutatavate materjalide väärtust, millest lahutatakse kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;
  Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki soodustatud riigis selle tootmisega seotud kulusid, sisaldab teheasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;
  g)   „materjalide väärtus”– lisas 15 esitatud loendis nimetatud, kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest maksti Euroopa Liidus või soodustatud riigis artikli 98 lõike 1 tähenduses. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat alajagu mutatis mutandis;
  h)   „grupid”, „rubriigid” ja „alamrubriigid”– harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris kasutatavad grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid);
  i)   „klassifitseeritud”– osutab toote või materjali klassifitseerimisele harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;
  j)   „kaubasaadetis”– tooted, mis
  saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või
  saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel.
  2.   Lõike 1 punktis f võib lõike 1 punkti f esimeses lõikes osutatud mõiste „valmistaja” tähendada alltöövõtja palganud ettevõtjat, kui viimase töö või töötluse on valmistaja teinud alltöövõtuna.” |
| --- | --- |

(3)

I osa IV jaotise 2. peatüki 2. jaole lisatakse 1. alajao ette artikkel 97x:

„Artikkel 97x

1.   Selles jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „valmistamine”– iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine;

b)   „materjal”– koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c)   „toode”– valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

d)   „kaup”– nii materjalid kui ka tooted;

e)   „tolliväärtus”– kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;

f)   „tehasehind”– lisas 15 esitatud loendis nimetatud hind, mis makstakse toote eest tootjale, kelle ettevõttes viimane töö või töötlemine toimub, tingimusel et hind sisaldab kõikide valmistamiseks kasutatavate materjalide väärtust, millest lahutatakse kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki soodustatud riigis selle tootmisega seotud kulusid, sisaldab teheasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g)   „materjalide väärtus”– lisas 15 esitatud loendis nimetatud, kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest maksti Euroopa Liidus või soodustatud riigis artikli 98 lõike 1 tähenduses. Kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat alajagu mutatis mutandis;

h)   „grupid”, „rubriigid” ja „alamrubriigid”– harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris kasutatavad grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid);

i)   „klassifitseeritud”– osutab toote või materjali klassifitseerimisele harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;

j)   „kaubasaadetis”– tooted, mis

saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või

saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel.

2.   Lõike 1 punktis f võib lõike 1 punkti f esimeses lõikes osutatud mõiste „valmistaja” tähendada alltöövõtja palganud ettevõtjat, kui viimase töö või töötluse on valmistaja teinud alltöövõtuna.”

| (4) | Artiklile 99 lisatakse punkt da:






  „da) | seal sündinud ja kasvatatud tapetud loomadest saadud tooted;”. |
| --- | --- | --- |

(4)

Artiklile 99 lisatakse punkt da:

„da)

seal sündinud ja kasvatatud tapetud loomadest saadud tooted;”.

| (5) | Artikli 101 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; ”; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Artikli 101 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; ”;

| b) | punkt m asendatakse järgmisega:






  „m) | üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis tahes materjaliga;”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt m asendatakse järgmisega:

„m)

üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis tahes materjaliga;”;

| c) | lisatakse punkt ma:






  „ma) | lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine;”. |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkt ma:

„ma)

lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine;”.

| (6) | Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud lisa 13a. |
| --- | --- |

(6)

Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud lisa 13a.

| (7) | Lisatakse käesoleva määruse II lisas esitatud lisa 13b. |
| --- | --- |

(7)

Lisatakse käesoleva määruse II lisas esitatud lisa 13b.

| (8) | Lisatakse käesoleva määruse III lisas esitatud lisa 13c. |
| --- | --- |

(8)

Lisatakse käesoleva määruse III lisas esitatud lisa 13c.

| (9) | Lisatakse käesoleva määruse IV lisas esitatud lisa 13d. |
| --- | --- |

(9)

Lisatakse käesoleva määruse IV lisas esitatud lisa 13d.

| (10) | Lisa 14 märkustes 1 ja 3.1 asendatakse fraas „Artiklite 69 ja 100” fraasiga „Artikli 100”. |
| --- | --- |

(10)

Lisa 14 märkustes 1 ja 3.1 asendatakse fraas „Artiklite 69 ja 100” fraasiga „Artikli 100”.

| (11) | Lisa 17 muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale. |
| --- | --- |

(11)

Lisa 17 muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale.

| (12) | Lisa 18 asendatakse käesoleva määruse VI lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(12)

Lisa 18 asendatakse käesoleva määruse VI lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Soodustatud riigid esitavad komisjonile teabe kohustuse täitmise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 2454/93 (mida on muudetud käesoleva määrusega) artikli 68 lõikega 3 ning kõnealuse määruse artikli 69 kohase teabe vähemalt kolm kuud enne seda, kui registreeritud eksportijate süsteemi hakatakse nende territooriumil tegelikult kohaldama.

Komisjon kontrollib hiljemalt 1. juulil 2016 ja 1. juulil 2019 seda, kuidas soodustatud riikides kulgevad ettevalmistused registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamiseks. Komisjon teeb ettepaneku vajalike kohanduste kohta.

Artikkel 3

1.   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

3.   Kui käesoleva artikli lõikest 4 ei tulene teisiti, kohaldatakse lõiget 1, kuivõrd see on seotud artiklitega 68–71 ja 90–97i ja artikli 97j lõikega 2, ning artikli 1 lõikeid 8 ja 9 alates 1. jaanuarist 2017.

4.   Soodustatud riigid, kes ei ole valmis registreeritud eksportijate süsteemi rakendama lõikes 3 nimetatud tähtpäeval ja kes esitavad komisjonile kirjaliku taotluse enne 1. juulit 2016 või kelle suhtes komisjon on artikli 2 teise lõigu kohaselt teinud ettepaneku kohanduste kohta, võivad endiselt kohaldada määruse (EÜ) nr 2454/93 (mida on muudetud käesoleva määrusega) IV jaotise 2. peatüki 1A jao ja lisade 17 ja 18 sätteid kuni 1. jaanuarini 2020.

5.   Artikli 1 lõiget 2 kohaldatakse lõikes 3 nimetatud kuupäevani või lõikes 4 osutatud soodustatud riikide puhul lõikes 4 nimetatud kuupäevani.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

1

(2)  ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

3

(4)  KOM(2003) 787.

4

(5)  KOM(2005) 100.

5

(6)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

6

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

7

(8)  EÜT L 185, 25.7.2000, lk 38.

8

(9)  EÜT L 185, 25.7.2000, lk 46.

9

(10)  EÜT L 185, 25.7.2000, lk 54.

10

(11)  ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.

11

---

I LISA

„LISA 13a

(nimetatud artikli 76 lõikes 1)

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED NING LOEND TÖÖ- JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD PÄRITOLUSTAATUSE

I OSA

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

Märkus 1 —   üldine sissejuhatus

| 1.1. | Käesolevas lisas on esitatud reeglid kõigi toodete jaoks, kuid asjaolu, et toode on lisas esitatud, ei tähenda, et see on üldiste soodustuste (GSP) kavaga tingimata hõlmatud. GSPga hõlmatud toodete loend, GSP soodustuste reguleerimisala ja teatavate soodustatud riikide suhtes kehtivad erandid on sätestatud määruses (EÜ) nr 732/2008 (ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2011). |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas on esitatud reeglid kõigi toodete jaoks, kuid asjaolu, et toode on lisas esitatud, ei tähenda, et see on üldiste soodustuste (GSP) kavaga tingimata hõlmatud. GSPga hõlmatud toodete loend, GSP soodustuste reguleerimisala ja teatavate soodustatud riikide suhtes kehtivad erandid on sätestatud määruses (EÜ) nr 732/2008 (ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2011).

| 1.2. | Käesolevas lisas on esitatud artikli 76 kohased tingimused, mille kohaselt tooteid käsitatakse asjaomasest soodustatud riigist pärit toodetena. Reegleid on nelja tüüpi ja need varieeruvad vastavalt tootele:






  a) | töö või töötlemisega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Käesolevas lisas on esitatud artikli 76 kohased tingimused, mille kohaselt tooteid käsitatakse asjaomasest soodustatud riigist pärit toodetena. Reegleid on nelja tüüpi ja need varieeruvad vastavalt tootele:

a)

töö või töötlemisega ei ületata päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud sisaldust;

| b) | töö või töötlemise tulemusel valmistatud toote neljakohaline harmoneeritud süsteemi rubriik või kuuekohaline harmoneeritud süsteemi alamrubriik saab erinema vastavalt kasutatud materjalide neljakohalisest harmoneeritud süsteemi rubriigist või kuuekohalisest harmoneeritud süsteemi alamrubriigist; |
| --- | --- |

b)

töö või töötlemise tulemusel valmistatud toote neljakohaline harmoneeritud süsteemi rubriik või kuuekohaline harmoneeritud süsteemi alamrubriik saab erinema vastavalt kasutatud materjalide neljakohalisest harmoneeritud süsteemi rubriigist või kuuekohalisest harmoneeritud süsteemi alamrubriigist;

| c) | teostatakse konkreetne töö- või töötlemistoiming; |
| --- | --- |

c)

teostatakse konkreetne töö- või töötlemistoiming;

| d) | töö või töötlemine hõlmab teatavaid täielikult saadud materjale. |
| --- | --- |

d)

töö või töötlemine hõlmab teatavaid täielikult saadud materjale.

Märkus 2 —   loendi struktuur

| 2.1. | Esimeses ja teises veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on esitatud vastavalt vajadusele harmoneeritud süsteemi grupi, neljakohalise rubriigi või kuuekohalise alamrubriigi number. Teises veerus kirjeldatakse kõnealuse süsteemi asjaomasesse rubriiki või gruppi kuuluvaid tooteid. Esimese ja teise veeru iga kande jaoks on sõltuvalt märkusest 2.4 nähtud kolmandas veerus ette üks või mitu reeglit („päritolustaatust andvad toimingud”). Kõnealused päritolustaatust andvad toimingud kehtivad üksnes päritolustaatuseta materjalide suhtes. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex”, tähendab see, et kolmanda veeru reegel kehtib üksnes teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes. |
| --- | --- |

2.1.

Esimeses ja teises veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on esitatud vastavalt vajadusele harmoneeritud süsteemi grupi, neljakohalise rubriigi või kuuekohalise alamrubriigi number. Teises veerus kirjeldatakse kõnealuse süsteemi asjaomasesse rubriiki või gruppi kuuluvaid tooteid. Esimese ja teise veeru iga kande jaoks on sõltuvalt märkusest 2.4 nähtud kolmandas veerus ette üks või mitu reeglit („päritolustaatust andvad toimingud”). Kõnealused päritolustaatust andvad toimingud kehtivad üksnes päritolustaatuseta materjalide suhtes. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex”, tähendab see, et kolmanda veeru reegel kehtib üksnes teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes.

| 2.2. | Kui esimesse veergu on koondatud mitu harmoneeritud süsteemi rubriigi või alamrubriigi numbrit või on esitatud grupi number ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete suhtes, mis harmoneeritud süsteemis on klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki või alamrubriiki. |
| --- | --- |

2.2.

Kui esimesse veergu on koondatud mitu harmoneeritud süsteemi rubriigi või alamrubriigi numbrit või on esitatud grupi number ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete suhtes, mis harmoneeritud süsteemis on klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki või alamrubriiki.

| 2.3. | Kui loend sisaldab erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mis on hõlmatud kolmanda veeru vastava reegliga. |
| --- | --- |

2.3.

Kui loend sisaldab erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mis on hõlmatud kolmanda veeru vastava reegliga.

| 2.4. | Kui kolmandas veerus on esitatud kaks alternatiivset reeglit, mis on eraldatud sidesõnaga „või”, võib eksportija valida, millist reeglit kasutada. |
| --- | --- |

2.4.

Kui kolmandas veerus on esitatud kaks alternatiivset reeglit, mis on eraldatud sidesõnaga „või”, võib eksportija valida, millist reeglit kasutada.

| 2.5. | Enamikul juhtudel kehtivad kolmandas veerus esitatud reeglid kõikide soodustatud riikide suhtes (st vähim arenenud riikide suhtes kohaldatavast GSP erikorrast kasu saavad riigid (tuntud ka kui „kõik peale relvade” või EBA erikord) ja GSP üldisest korrast kasu saavad riigid ning säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatavast stimuleerivast erikorrast (GSP pluss) kasu saavad riigid. Siiski kohaldatakse vähim arenenud riikidest pärit mõnede toodete suhtes leebemaid reegleid. Seepärast on kolmas veerg jagatud alamveeruks a ja b, alamveerus a esitatud reegel kehtib vähim arenenud riikide suhtes ja alamveerus b esitatud reegel kehtib kõikide teiste soodustatud riikide suhtes.
  Vähim arenenud riikide suhtes kohaldatavast erikorrast kasu saavad riigid on loetletud määruses (EÜ) nr 732/2008. |
| --- | --- |

2.5.

Enamikul juhtudel kehtivad kolmandas veerus esitatud reeglid kõikide soodustatud riikide suhtes (st vähim arenenud riikide suhtes kohaldatavast GSP erikorrast kasu saavad riigid (tuntud ka kui „kõik peale relvade” või EBA erikord) ja GSP üldisest korrast kasu saavad riigid ning säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatavast stimuleerivast erikorrast (GSP pluss) kasu saavad riigid. Siiski kohaldatakse vähim arenenud riikidest pärit mõnede toodete suhtes leebemaid reegleid. Seepärast on kolmas veerg jagatud alamveeruks a ja b, alamveerus a esitatud reegel kehtib vähim arenenud riikide suhtes ja alamveerus b esitatud reegel kehtib kõikide teiste soodustatud riikide suhtes.

Vähim arenenud riikide suhtes kohaldatavast erikorrast kasu saavad riigid on loetletud määruses (EÜ) nr 732/2008.

Märkus 3 —   näited reeglite kohaldamise kohta

| 3.1. | Artikli 76 lõike 2 sätteid, mis hõlmavad tooteid, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud tehases, kus neid tooteid kasutatakse, või mõnes muus soodustatud riigi või Euroopa Liidu tehases. |
| --- | --- |

3.1.

Artikli 76 lõike 2 sätteid, mis hõlmavad tooteid, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud tehases, kus neid tooteid kasutatakse, või mõnes muus soodustatud riigi või Euroopa Liidu tehases.

| 3.2. | Artiklis 78 on sätestatud, et töö või töötlemine peab olema kõnealuses artiklis loetletud toimingutest ulatuslikum. Vastasel juhul ei saa kaubad kasu tariifsest sooduskohtlemisest isegi siis, kui allpool esitatud loendi tingimused on täidetud.
  Esimese lõigu kohaldamisel nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisjärgus võib päritolustaatuseta materjali kasutada, võib seda materjali kasutada ka varasemas valmistamisjärgus, kuid mitte hilisemas. |
| --- | --- |

3.2.

Artiklis 78 on sätestatud, et töö või töötlemine peab olema kõnealuses artiklis loetletud toimingutest ulatuslikum. Vastasel juhul ei saa kaubad kasu tariifsest sooduskohtlemisest isegi siis, kui allpool esitatud loendi tingimused on täidetud.

Esimese lõigu kohaldamisel nähakse loendi reeglitega ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus ning sellest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisjärgus võib päritolustaatuseta materjali kasutada, võib seda materjali kasutada ka varasemas valmistamisjärgus, kuid mitte hilisemas.

| 3.3. | Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, tähendab reegli sõnastuses kasutatav väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest”, et kasutada võib kõikide rubriikide materjale (ka kaubaga sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti.
  Väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muud rubriiki ... kuuluvad materjalid” või „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas tootega samasse rubriiki kuuluvatest teistest materjalidest” tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse klassifitseeritud materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loendi teises veerus toodud kirjelduse alla. |
| --- | --- |

3.3.

Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, tähendab reegli sõnastuses kasutatav väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest”, et kasutada võib kõikide rubriikide materjale (ka kaubaga sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti.

Väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muud rubriiki ... kuuluvad materjalid” või „valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sealhulgas tootega samasse rubriiki kuuluvatest teistest materjalidest” tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse klassifitseeritud materjale, välja arvatud neid, mille kirjeldus kuulub loendi teises veerus toodud kirjelduse alla.

| 3.4. | Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. |
| --- | --- |

3.4.

Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea.

| 3.5. | Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast ka muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. |
| --- | --- |

3.5.

Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast ka muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta.

Märkus 4 —   teatavaid põllumajandustooteid käsitlevad üldised sätted

| 4.1. | Gruppide 6, 7, 8, 9, 10 ja 12 ning rubriigi 2401 alla kuluvaid põllumajandustooteid, mis on kasvatatud või koristatud soodustatud riigi territooriumil, käsitatakse kõnealuselt territooriumilt pärit toodetena isegi siis, kui need on kasvatatud mõnest teisest riigist imporditud seemnetest, taimesibulatest, pookealustest, pistikutest, pookeokstest, võsudest, pungadest või muudest elusate taimede osadest. |
| --- | --- |

4.1.

Gruppide 6, 7, 8, 9, 10 ja 12 ning rubriigi 2401 alla kuluvaid põllumajandustooteid, mis on kasvatatud või koristatud soodustatud riigi territooriumil, käsitatakse kõnealuselt territooriumilt pärit toodetena isegi siis, kui need on kasvatatud mõnest teisest riigist imporditud seemnetest, taimesibulatest, pookealustest, pistikutest, pookeokstest, võsudest, pungadest või muudest elusate taimede osadest.

| 4.2. | Kui päritolustaatuseta suhkru sisaldus on teatava toote puhul piiratud, võetakse selliste piirmäärade arvutamisel arvesse lõpptoote valmistamisel kasutatud rubriiki 1701 (sahharoos) ja rubriiki 1702 kuuluvate suhkrute (nt fruktoos, glükoos, laktoos, maltoos, isoglükoos või invertsuhkur) massi ja ka selliste suhkrute massi, mida on kasutatud lõpptootesse lisatud päritolustaatuseta toodete valmistamisel. |
| --- | --- |

4.2.

Kui päritolustaatuseta suhkru sisaldus on teatava toote puhul piiratud, võetakse selliste piirmäärade arvutamisel arvesse lõpptoote valmistamisel kasutatud rubriiki 1701 (sahharoos) ja rubriiki 1702 kuuluvate suhkrute (nt fruktoos, glükoos, laktoos, maltoos, isoglükoos või invertsuhkur) massi ja ka selliste suhkrute massi, mida on kasutatud lõpptootesse lisatud päritolustaatuseta toodete valmistamisel.

Märkus 5 —   teatavate tekstiiltoodete puhul kasutatav terminoloogia

| 5.1. | Loendis kasutatud termin „looduslikud kiud” osutab muudele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud. See piirdub ketruseelse etapiga ja hõlmab sealhulgas jäätmeid, ning kui ei ole määratud teisiti, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid. |
| --- | --- |

5.1.

Loendis kasutatud termin „looduslikud kiud” osutab muudele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud. See piirdub ketruseelse etapiga ja hõlmab sealhulgas jäätmeid, ning kui ei ole määratud teisiti, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid.

| 5.2. | Termin „looduslikud kiud” hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid. |
| --- | --- |

5.2.

Termin „looduslikud kiud” hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid.

| 5.3. | Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass”, „keemilised materjalid” ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks. |
| --- | --- |

5.3.

Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass”, „keemilised materjalid” ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks.

| 5.4. | Loendis kasutatud termin „keemilised staapelkiud” tähendab rubriikidesse 5501-5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid. |
| --- | --- |

5.4.

Loendis kasutatud termin „keemilised staapelkiud” tähendab rubriikidesse 5501-5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid.

Märkus 6 —   tekstiilmaterjalide segust tehtud toodete suhtes kohaldatavad lubatud hälbed

6.1.   Kui loendis esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata loendi kolmanda veeru tingimusi mitteühegi asjaomase toote valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist (vt ka märkused 6.3 ja 6.4).

6.2.   Märkuses 6.1 nimetatud lubatud hälvet võib kohaldada siiski ainult nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud vähemalt kahest põhitekstiilmaterjalist.

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:

| — | siid; |
| --- | --- |

—

siid;

| — | vill; |
| --- | --- |

—

vill;

| — | loomakarvad; |
| --- | --- |

—

loomakarvad;

| — | loomavill; |
| --- | --- |

—

loomavill;

| — | hobusejõhv; |
| --- | --- |

—

hobusejõhv;

| — | puuvill; |
| --- | --- |

—

puuvill;

| — | paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber; |
| --- | --- |

—

paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber;

| — | lina; |
| --- | --- |

—

lina;

| — | kanep; |
| --- | --- |

—

kanep;

| — | džuut ja muud niinekiud; |
| --- | --- |

—

džuut ja muud niinekiud;

| — | sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud; |
| --- | --- |

—

sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud;

| — | kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud; |
| --- | --- |

—

kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud;

| — | sünteesfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

sünteesfilamentkiud;

| — | tehisfilamentkiud; |
| --- | --- |

—

tehisfilamentkiud;

| — | elektrit juhtivad filamentkiud; |
| --- | --- |

—

elektrit juhtivad filamentkiud;

| — | polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud;

| — | polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud;

| — | polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud;

| — | polüakrüülnitriilist valmistatud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüakrüülnitriilist valmistatud sünteesstaapelkiud;

| — | polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud;

| — | polütetrafluoroetüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polütetrafluoroetüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud;

| — | polü(fenüleensulfiidist) valmistatud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polü(fenüleensulfiidist) valmistatud sünteesstaapelkiud;

| — | polü(vinüülkloriidist) valmistatud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

polü(vinüülkloriidist) valmistatud sünteesstaapelkiud;

| — | muud sünteesstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

muud sünteesstaapelkiud;

| — | viskoosist valmistatud tehisstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

viskoosist valmistatud tehisstaapelkiud;

| — | muud tehisstaapelkiud; |
| --- | --- |

—

muud tehisstaapelkiud;

| — | mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist; |
| --- | --- |

—

mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist;

| — | mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist; |
| --- | --- |

—

mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist;

| — | rubriigi 5605 tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust; |
| --- | --- |

—

rubriigi 5605 tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust;

| — | muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted; |
| --- | --- |

—

muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted;

| — | klaaskiud; |
| --- | --- |

—

klaaskiud;

| — | metallkiud. |
| --- | --- |

—

metallkiud.

Näide.

Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele, kasutada tingimusel, et selle kogumass ei ületa 10 % lõnga massist.

Näide.

Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib kasutada päritolureeglitele mittevastavat sünteeslõnga või villast lõnga või neid mõlemaid, tingimusel et nende kogumass ei ületa 10 % riide massist.

Näide.

Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui kasutatud puuvillane lõng on segatoode.

Näide.

Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, kujutavad kasutatud lõngad kaht eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.

6.3.   Toodete puhul, mis sisaldavad „mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist”, on lubatud hälve sellise lõnga puhul 20 %.

6.4.   Toodete puhul, mis sisaldavad „kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust”, on lubatud hälve sellise riba kohta 30 %.

Märkus 7 —   teatavate tekstiiltoodete suhtes kohaldatavad muud lubatud hälbed

7.1.   Kui loendis on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale, mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loendi kolmanda veeru reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast.

7.2.   Ilma et see piiraks märkuse 7.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.

Näide.

Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli (näiteks pükste) valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.

7.3.   Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb tootes sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel arvesse võtta gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjalide väärtust.

Märkus 8 —   teatavate gruppi 27 kuuluvate toodetega teostatavate eritöötluste ja lihttoimingute määrtalus

| 8.1. | Rubriikides ex ex 2710 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:






  a) | vaakumdestilleerimine; |
| --- | --- | --- |

8.1.

Rubriikides ex ex 2710 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:

a)

vaakumdestilleerimine;

| b) | põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine (1); |
| --- | --- |

b)

põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine (1);

| c) | krakkimine; |
| --- | --- |

c)

krakkimine;

| d) | reformimine; |
| --- | --- |

d)

reformimine;

| e) | ekstraheerimine selektiivlahustite abil; |
| --- | --- |

e)

ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

| f) | kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; |
| --- | --- |

f)

kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

| g) | polümeerimine; |
| --- | --- |

g)

polümeerimine;

| h) | alküülimine; |
| --- | --- |

h)

alküülimine;

| i) | isomeerimine. |
| --- | --- |

i)

isomeerimine.

| 8.2. | Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:






  a) | vaakumdestilleerimine; |
| --- | --- | --- |

8.2.

Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:

a)

vaakumdestilleerimine;

| b) | põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine (2); |
| --- | --- |

b)

põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine (2);

| c) | krakkimine; |
| --- | --- |

c)

krakkimine;

| d) | reformimine; |
| --- | --- |

d)

reformimine;

| e) | ekstraheerimine selektiivlahustite abil; |
| --- | --- |

e)

ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

| f) | kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; |
| --- | --- |

f)

kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

| g) | polümeerimine; |
| --- | --- |

g)

polümeerimine;

| h) | alküülimine; |
| --- | --- |

h)

alküülimine;

| i) | isomeerimine; |
| --- | --- |

i)

isomeerimine;

| j) | üksnes rubriiki ex ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod); |
| --- | --- |

j)

üksnes rubriiki ex ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);

| k) | üksnes rubriigi 2710 kaupade puhul parafiinitustamine, v.a filtrimine; |
| --- | --- |

k)

üksnes rubriigi 2710 kaupade puhul parafiinitustamine, v.a filtrimine;

| l) | üksnes rubriiki ex ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka; |
| --- | --- |

l)

üksnes rubriiki ex ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka;

| m) | üksnes rubriiki ex ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; |
| --- | --- |

m)

üksnes rubriiki ex ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;

| n) | üksnes rubriiki ex ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega; |
| --- | --- |

n)

üksnes rubriiki ex ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega;

| o) | (üksnes rubriiki ex ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul, v.a vaseliin, mäevaha, ligniitvaha, turbavaha ja parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil. |
| --- | --- |

o)

(üksnes rubriiki ex ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul, v.a vaseliin, mäevaha, ligniitvaha, turbavaha ja parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil.

| 8.3. | Rubriikides ex ex 2707 ja 2713 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega kaupade segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust. |
| --- | --- |

8.3.

Rubriikides ex ex 2707 ja 2713 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega kaupade segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.

II OSA

LOEND TOODETEST NING TÖÖ- JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD PÄRITOLUSTAATUSE

| HS rubriik | Toote kirjeldus | Päritolustaatuseta materjalidega
  tehtav töö- või töötlemistoiming, mis annab päritolustaatuse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Grupp 1 | Elusloomad | Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud |
| Grupp 2 | Liha ja söödav rups | Tootmine, mille puhul kogu liha ja söödav rups on täielikult saadud või toodetud |
| exgrupp 3 | Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud, v.a | Kõik kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on täielikult saadud või toodetud |
| 0304 | Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud |
| 0305 | Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud |
| ex ex 0306 | Vähid, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolatud või soolvees; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud |
| ex ex 0307 | Limused, karbis või karbita, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest kui vähkidest | Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud |
| Grupp 4 | Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; | Tootmine, mille puhul:






  — | kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ning |

HS rubriik

Toote kirjeldus

Päritolustaatuseta materjalidega

tehtav töö- või töötlemistoiming, mis annab päritolustaatuse

(1)

(2)

(3)

Grupp 1

Elusloomad

Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud

Grupp 2

Liha ja söödav rups

Tootmine, mille puhul kogu liha ja söödav rups on täielikult saadud või toodetud

exgrupp 3

Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud, v.a

Kõik kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on täielikult saadud või toodetud

0304

Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

0305

Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

ex ex 0306

Vähid, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolatud või soolvees; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

ex ex 0307

Limused, karbis või karbita, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest kui vähkidest

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

Grupp 4

Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained;

Tootmine, mille puhul:

—

kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ning

| — | kasutatava suhkru (3) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru (3) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

exgrupp 5

Mujal nimetamata loomsed tooted, välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriikide materjalidest

ex ex 0511 91

Mittesöödav kalamari ja niisk

Kogu kalamari ja niisk on täielikult saadud või toodetud

Grupp 6

Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

Grupp 7

Köögivili ning söödavad juured ja mugulad

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

Grupp 8

Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor

Tootmine, mille puhul:

| — | kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid ning melonite ja tsitrusviljade koor on täielikult saadud või toodetud ja |
| --- | --- |

—

kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid ning melonite ja tsitrusviljade koor on täielikult saadud või toodetud ja

| — | kasutatava suhkru (3) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

kasutatava suhkru (3) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

Grupp 9

Kohv, tee, mate ja vürtsid;

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 10

Teravili

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

exgrupp 11

Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud:

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 ja 11, rubriikidesse 0701 ja 2303 ning alamrubriiki 0710 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

ex ex 1106

Rubriigi 0713 kuivatatud poetatud kaunviljadest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber

Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine

Grupp 12

Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 13

Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatava suhkru (3) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

Grupp 14

Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex-grupp 15

Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal

1501 kuni 1504

Sea-, kodulinnu-, veise-, lamba- või kitserasv, kalade rasvad jne

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

1505, 1506 ja 1520

Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin). Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata. Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

1509 ja 1510

Oliiviõli ja selle fraktsioonid

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud

1516 ja 1517

Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata

Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

Grupp 16

Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, välja arvatud gruppi 2 kuuluv liha ja söödav rups ja 16 gruppi kuuluvad materjalid, mis on saadud 2 gruppi kuuluvast lihast ja söödavast rupsist, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, välja arvatud gruppi 2 kuuluv liha ja söödav rups ja 16 gruppi kuuluvad materjalid, mis on saadud 2 gruppi kuuluvast lihast ja söödavast rupsist, ja

| — | mille puhul 3 gruppi kuuluvad materjalid ja gruppi 16 kuuluvad materjalid, mis on saadud 3 gruppi kuuluvatest kaladest ja vähkidest, limustest ja muudest veeselgrootutest, on täielikult saadud või toodetud |
| --- | --- |

—

mille puhul 3 gruppi kuuluvad materjalid ja gruppi 16 kuuluvad materjalid, mis on saadud 3 gruppi kuuluvatest kaladest ja vähkidest, limustest ja muudest veeselgrootutest, on täielikult saadud või toodetud

ex-grupp 17

Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex ex 1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos ja glükoos, tahkel kujul; suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kõigi kasutatavate rubriikidesse 1101 kuni 1108, 1701 ja 1703 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % lõpptoote massist

ex ex 1702

Keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos

Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1702 materjalidest

1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

Grupp 18

Kakao ja kakaotooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

Grupp 19

Tooted teraviljast, jahust, tärklisest või piimast; valikpagaritooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul

| — | kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja

| — | kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 kuni 1108 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast ja |
| --- | --- |

—

kasutatavate rubriikidesse 1006 ja 1101 kuni 1108 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast ja

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

exgrupp 20

Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatud suhkru (3) mass ei ületa 40 % lõpptoote massist

2002 ja 2003

Tomatid, seened ja trühvlid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 ja 8 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud

exgrupp 21

Mitmesugused toiduvalmistised; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

2103

Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep:

| – | Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud ja maitseainesegud |
| --- | --- |

–

Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud ja maitseainesegud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada

| – | sinepipulber ja valmissinep |
| --- | --- |

–

sinepipulber ja valmissinep

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 22

Joogid, alkohol ja äädikas

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluv materjal, mille puhul

| — | kõik alamrubriikidesse 0806 10, 2009 61, 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja |
| --- | --- |

—

kõik alamrubriikidesse 0806 10, 2009 61, 2009 69 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

exgrupp 23

Toiduainetetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasöödad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex ex 2303

Tärklise tootmisjäägid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate gruppi 10 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist

2309

Loomasöödana kasutatavad tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul

| — | kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja |
| --- | --- |

—

kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja

| — | kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 2302 ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

kasutatavate gruppidesse 10 ja 11 ning rubriikidesse 2302 ja 2303 kuuluvate materjalide mass ei ületa 20 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja |
| --- | --- |

—

suhkru (3) ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide individuaalne mass ei ületa 40 % lõpptoote massist ja

| — | suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist |
| --- | --- |

—

suhkru ja teiste kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide mass koos ei ületa 60 % lõpptoote massist

exgrupp 24

Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, mille puhul kasutatavate gruppi 24 kuuluvate materjalide mass ei ületa 30 % kasutatavate grupi 24 materjalide kogumassist

2401

Töötlemata tubakas; tubakajäätmed

Kogu gruppi 24 kuuluv töötlemata tubakas ja tubakajäätmed on täielikult saadud või toodetud.

2402

Sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid, tubakast või tubaka asendajatest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriiki 2403 kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate rubriiki 2401 kuuluvate materjalide mass ei ületa 50 % kasutatavate rubriigi 2401 materjalide kogumassist

exgrupp 25

Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex ex 2519

Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesia ja ülepõletatud (paagutatud) magneesia

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada.

Grupp 26

Maagid, räbu ja tuhk

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

exgrupp 27

Mineraalkütused; mineraalõlid ja nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad, välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex ex 2707

Õlid, mis sarnanevad kõrgel temperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlidega, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65 % destilleerub temperatuuril 250 °C (sh lakibensiini ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (4)

või

tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2710

Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid); mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks; õlijäätmed

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (5)

või

tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2711

Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (5)

või

tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2712

Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (5)

või

tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2713

Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid

Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlust (4)

või

tootmine, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

exgrupp 28

Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete elementide ja isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid; välja arvatud:

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 2811

Vääveltrioksiid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine vääveldioksiidist

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine vääveldioksiidist

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 2840

Naatriumperboraat

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine dinaatriumtetraboraatpentahüdraadist

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine dinaatriumtetraboraatpentahüdraadist

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2843

Kolloidsed väärismetallid; kindla või muutuva keemilise koostisega anorgaanilised ja orgaanilised väärismetallide ühendid; väärismetallide amalgaamid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh muudest rubriiki 2843 kuuluvatest materjalidest

ex ex 2852

| – | Sise-eetrite elavhõbedaühendid ja nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid |
| --- | --- |

–

Sise-eetrite elavhõbedaühendid ja nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2909 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2909 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

| – | Kindla või muutuva keemilise koostisega nukleiinhapete elavhõbedaühendid ja nende soolad; muud heterotsüklilised ühendid |
| --- | --- |

–

Kindla või muutuva keemilise koostisega nukleiinhapete elavhõbedaühendid ja nende soolad; muud heterotsüklilised ühendid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2852, 2932, 2933 ja 2934 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2852, 2932, 2933 ja 2934 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

exgrupp 29

Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud:

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 2905

Metallalkoholaadid nii käesoleva rubriigi alkoholist kui ka etanoolist välja arvatud:

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh teistest rubriiki 2905 kuuluvatest materjalidest. Käesolevasse rubriiki kuuluvaid metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast.

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh teistest rubriiki 2905 kuuluvatest materjalidest. Käesolevasse rubriiki kuuluvaid metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast.

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2905 43;

2905 44;

2905 45

Mannitool D-glütsitool (sorbitool) Glütserool

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote alamrubriiki kuuluv materjal Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2915

Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped, nende anhüdriidid, halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad peroksühapped; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2915 ja 2916 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2915 ja 2916 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 2932

| – | Sise-eetrid ja nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid |
| --- | --- |

–

Sise-eetrid ja nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2909 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2909 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

| – | Tsüklilised atsetaalid ja sise-poolatsetaalid ning nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid |
| --- | --- |

–

Tsüklilised atsetaalid ja sise-poolatsetaalid ning nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2933

Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale lämmastiku aatomi(te)

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2932 ja 2933 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2932 ja 2933 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

2934

Kindla või muutuva keemilise koostisega nukleiinhapped ja nende soolad; muud heterotsüklilised ühendid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2932, 2933 ja 2934 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest. Kasutatavate rubriiki 2932, 2933 ja 2934 kuuluvate materjalide koguväärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 30

Farmaatsiatooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 31

Väetised

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 32

Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

exgrupp 33

Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria- ja kosmeetikatooted ning hügieenivahendid; välja arvatud:

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 3301

Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked ja absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh käesoleva rubriigi mõnda muusse rühma (6) kuuluvatest materjalidest. Tootega samasse rühma kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

exgrupp 34

Seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvahad, vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted; voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud, välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex ex 3404

Tehisvaha ja vahavalmistised:

| — | mis põhinevad parafiinil, naftavahal, bituminoossetest mineraalidest saadud vahal, toorparafiinil või õlivabal parafiinil |
| --- | --- |

—

mis põhinevad parafiinil, naftavahal, bituminoossetest mineraalidest saadud vahal, toorparafiinil või õlivabal parafiinil

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 35

Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 36

Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 37

Foto- ja kinokaubad

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

exgrupp 38

Mitmesugused keemiatooted; välja arvatud:

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 3803

Rafineeritud tallõli

a)   Vähim arenenud riigid

Toortallõli rafineerimine

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Toortallõli rafineerimine

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 3805

Puhastatud sulfaattärpentin

a)   Vähim arenenud riigid

Toorsulfaattärpentini puhastamine destilleerimise või rafineerimise teel

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Toorsulfaattärpentini puhastamine destilleerimise või rafineerimise teel

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 3806

Estervaigud

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine vaikhapetest

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine vaikhapetest

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 3807

Puupigi (puutõrvapigi)

a)   Vähim arenenud riigid

Puutõrva destilleerimine

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Puutõrva destilleerimine

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

3809 10

Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (näiteks apretid ja peitsid): tärklisainete baasil

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

3823

Tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; tööstuslikud rasvalkoholid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh muudest rubriiki 3823 kuuluvatest materjalidest

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh muusdet rubriiki 3823 kuuluvatest materjalidest

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

3824 60

Sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote alamrubriiki ja alamrubriiki 2905 44 kuuluv materjal Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes alamrubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote alamrubriiki ja alamrubriiki 2905 44 kuuluv materjal Tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

exgrupp 39

Plastid ja plasttooted; välja arvatud:

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 3907

| – | Polükarbonaadist ja akrüülnitriilbutadieenstüreeni kopolümeerist (ABS) valmistatud kopolümeer |
| --- | --- |

–

Polükarbonaadist ja akrüülnitriilbutadieenstüreeni kopolümeerist (ABS) valmistatud kopolümeer

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast (7)

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast (7)

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

| – | Polüester |
| --- | --- |

–

Polüester

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine tetrabroom(bisfenoolA)polükarbonaadist

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine tetrabroom(bisfenoolA)polükarbonaadist

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 3920

Ionomeerlehed ja -kiled

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine termoplastsest osasoolast, mis kujutab endast metalliioonidega (peamiselt tsingi- ja naatriumiioonidega) osaliselt neutraliseeritud etüleeni ja metakrüülhappe kopolümeeri

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine termoplastsest osasoolast, mis kujutab endast metalliioonidega (peamiselt tsingi- ja naatriumiioonidega) osaliselt neutraliseeritud etüleeni ja metakrüülhappe kopolümeeri

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 3921

Metallitatud plastkiled

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine üliläbipaistvast polüesterkilest paksusega alla 23 mikroni (8)

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine üliläbipaistvast polüesterkilest paksusega alla 23 mikroni (8)

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

exgrupp 40

Kautšuk ja kummitooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

4012

Protekteeritud või kasutatud kummist õhkrehvid; kummist täis- või padjandrehvid, vahetatavad kummist protektorid ja pöiavööd:

| – | kummist protekteeritud õhk-, täis- või padjandrehvid |
| --- | --- |

–

kummist protekteeritud õhk-, täis- või padjandrehvid

Kasutatud rehvide protekteerimine

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 4011 ja 4012 kuuluvad materjalid

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex-grupp 41

Toornahad (v.a karusnahad) ja nahk; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

4101 kuni 4103

Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), karvaga või karvata, laustetud või laustmata Lamba ja talle toornahad (värsked, soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), villaga või villata, laustmata või laustetud, v.a grupi 41 märkuses 1.c nimetatud Muud toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil töötlemata), karvadega või ilma, laustetud või laustmata, v.a grupi 41 märkuses 1.b või 1.c nimetatud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

4104 kuni 4106

Pargitud või enne kuivatamist järelpargitud, villata või karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata

Alamrubriiki 4104 11, 4104 19, 4105 10, 4106 21, 4106 31 või 4106 91 kuuluvate pargitud või eelpargitud nahkade järelparkimine

või

tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

4107, 4112, 4113

Pärast parkimist või kuivatamiseelset järelparkimist muul viisil töödeldud nahad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Alamrubriiki 4104 41, 4104 49, 4105 30, 4106 22, 4106 32ja 4106 92kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui pargitud või toornaha järelparkimine toimub kuivalt

Grupp 42

Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist)

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

exgrupp 43

Karusnahk ja tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

4301

Toorkarusnahad (sh pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked), v.a rubriikides 4101, 4102 või 4103 nimetatud toornahad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex ex 4302

Pargitud või töödeldud ühendatud karusnahad:

| – | nelinurksete tükkide, ristide vm kujunditena |
| --- | --- |

–

nelinurksete tükkide, ristide vm kujunditena

Pleegitamine või värvimine lisaks kokkuühendamata pargitud või töödeldud karusnaha lõikamisele ja kokkuühendamisele

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Tootmine ühendamata pargitud või töödeldud karusnahkadest

4303

Karusnahast rõivad, rõivamanused jm karusnahatooted

Tootmine rubriiki 4302 kuuluvatest pargitud või töödeldud ühendamata karusnahkadest

exgrupp 44

Puit ja puittooted; puusüsi; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex ex 4407

Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spooni hööveldatud või kooritud puit paksusega üle 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud

Hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine

ex ex 4408

Kuni 6 mm paksusega jätkatud spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal) ja vineeri valmistamiseks ja muu pikikiudu saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit paksusega kuni 6 mm, mida on hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud

Servjätkamine, hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine

ex ex 4410 – ex ex 4413

Profileeritud liistud, sh profileeritud põrandaliistud jm profileeritud lauad

Profileerimine

ex ex 4415

Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid

Tootmine mõõtu lõikamata laudadest

ex ex 4418

| – | Puidust tisleri- ja puusepatooted |
| --- | --- |

–

Puidust tisleri- ja puusepatooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Puidust kärgpaneele, katusesindleid ja -laaste võib siiski kasutada

| – | Profileeritud liistud |
| --- | --- |

–

Profileeritud liistud

Profileerimine

ex ex 4421

Tuletikutoorikud; puidust jalatsinaelad ja -tihvtid

Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast puidust, v.a rubriiki 4409 kuuluvast pidevprofiiliga puidust

Grupp 45

Kork ja korgist tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 46

Õlgedest, espartost ja muudest punumismaterjalidest tooted; korv- ja vitspunutised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 47

Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 48

Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 49

Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex-grupp 50

Siid; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex ex 5003

Kraasitud või kammitud siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed)

Siidijääkide kraasimine või kammimine

5004 – ex 5006

Siidlõng ja siidijääkidest kedratud lõng

Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine ja korrutamine (9)

5007

Siidriie või siidijääkidest riie:

a)   Vähim arenenud riigid

Kudumine (9)

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Looduslike ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest kiududest filamentlõnga ekstrusioon või korrutamine, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine

või

Kudumine, millega kaasneb värvimine

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)

ex-grupp 51

Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng ja riie; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5106 kuni 5110

Lambavillast ja muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist lõng

Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (9)

5111 kuni 5113

Lambavillast, muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist riie:

a)   Vähim arenenud riigid

Kudumine (9)

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine

või

Kudumine, millega kaasneb värvimine

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)

ex-grupp 52

Puuvill; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5204 kuni 5207

Puuvillane lõng ja niit

Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (9)

5208 kuni 5212

Puuvillane riie:

a)   Vähim arenenud riigid

Kudumine (9)

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine

või

Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)

ex-grupp 53

Muud taimsed tekstiilkiud; paberlõng ja paberlõngast riie; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5306 kuni 5308

Muudest taimsetest tekstiilkiududest lõng; paberlõng

Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (9)

5309 kuni 5311

Muudest taimsetest tekstiilkiududest riie; paberlõngast riie:

a)   Vähim arenenud riigid

Kudumine (9)

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine

või

Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)

5401 kuni 5406

Lõng, monofilament ja keemilistest filamentkiududest niit

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine või looduslike kiudude ketramine (9)

5407 ja 5408

Keemilisest filamentlõngast riie:

a)   Vähim arenenud riigid

Kudumine (9)

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilisetest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

korrutamine ja tekstureerimine, millega kaasneb kudumine, kui kasutatava korrutamata/tekstureerimata lõnga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)

5501 kuni 5507

Keemilised staapelkiud

Keemiliste kiudude ekstrusioon

5508 kuni 5511

Keemilistest staapelkiududest lõng ja õmblusniit

Looduslike kiudude ketramine või keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine (9)

5512 kuni 5516

Keemilistest staapelkiududest riie:

a)   Vähim arenenud riigid

Kudumine (9)

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilisetest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)

ex grupp 56

Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning tooted nendest; välja arvatud:

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine või looduslike kiudude ketramine

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine (9)

5602

Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte:

| – | nõeltöödeldud vilt |
| --- | --- |

–

nõeltöödeldud vilt

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb kanga moodustumine

Kuid:

| — | rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti,

| — | rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või |
| --- | --- |

—

rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või

| — | rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid,

milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 detsiteksi võib kasutada, kui nende väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

või

looduslikest kiududest vildi puhul ainult kanga valmistamine (9)

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb kanga moodustumine

või

looduslikest kiududest muu vildi puhul ainult kanga moodustumine (9)

5603

Lausriie, impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud või mitte

a)   Vähim arenenud riigid

Igasugune lausriide valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil

b)   Teised soodustatud riigid

Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude kasutamine, millega kaasneb lausriide valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil

5604

Tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael; tekstiillõng ning rubriigi 5404 või 5405 ribad jms, impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga:

| – | tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael |
| --- | --- |

–

tekstiiliga kaetud kumminiit ja -pael

Tootmine tekstiiliga katmata kumminiidist või -paelast

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine või looduslike kiudude ketramine (9)

5605

Metalliseeritud lõng, mähitud või mähkimata, mis koosneb metallniidi, -riba või -pulbriga kombineeritud või metalliga kaetud tekstiillõngast või rubriigi 5404 või 5405 ribast vms

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine või looduslike ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine (9)

5606

Mähitud lõng, rubriigi 5404või 5405mähitud ribad jms (v.a rubriiki 5605kuuluv lõng ja mähitud lõng hobusejõhvist); šenill-lõng (k.a šenill-lõng flokist); bukleelõng

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb ketramine või looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine

või

ketramine, millega kaasneb flokeerimine

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine (9)

Grupp 57

Vaibad ja muud tekstiilpõrandakatted

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine

või

tootmine kookos-, sisal- või džuutlõngast

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine

või

taftingtöötlus, millega kaasneb värvimine või trükkimine

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb lausriide valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil (9)

Kuid:

| — | rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5402 kuuluvat polüpropüleenfilamenti,

| — | rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või |
| --- | --- |

—

rubriiki 5503 või 5506 kuuluvaid polüpropüleenkiudusid või

| — | rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid, |
| --- | --- |

—

rubriiki 5501 kuuluvaid polüpropüleenfilamentköisikuid,

milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 detsiteksi, kui nende koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

Aluskihina võib kasutada džuutriiet

ex grupp 58

Eririie; taftingriie; pits; seinavaibad; posamendid; tikandid; välja arvatud:

a)   Vähim arenenud riigid

Kudumine (9)

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilisetest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb flokeerimine või pealistamine

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine

või

lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)

5805

Gobeläänid, Flandria, Aubussoni, Beauvais’ jms tüüpi käsitelgedel valmistatud seinavaibad ning käsitsi väljaõmmeldud (näiteks vars- või ristpistes) seinavaibad, valmistoodetena või mitte

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5810

Tikandid meetrikaubana, ribade või motiividena

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

5901

Kummi või tärklisainetega pealistatud tekstiilriie raamatute väliskaanteks jms otstarbeks; pausriie; ettevalmistatud maalimislõuend; vaheriie jms jäik kübara-alusriie

Kudumine, millega kaasneb flokeerimine või pealistamine

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine

5902

Rehvikoortriie eriti tugevast nailonlõngast või muust eriti tugevast polüamiid-, polüester- või viskooslõngast:

| – | mis sisaldab kuni 90 % massist tekstiilmaterjale |
| --- | --- |

–

mis sisaldab kuni 90 % massist tekstiilmaterjale

Kudumine

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb kudumine

5903

Plastiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud riie (v.a rubriiki 5902 kuuluv)

Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

5904

Linoleum, mõõtu lõigatud või lõikamata; põrandakatted tekstiilalusel, mõõtu lõigatud või lõikamata

Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine (9)

5905

Tekstiilseinakatted:

| – | kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud |
| --- | --- |

–

kummi, plasti vm ainetega impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud

Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)

5906

Kummeeritud tekstiilriie, v.a rubriiki 5902 kuuluv:

| – | Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad) |
| --- | --- |

–

Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel silmuskudumine

või

silmuskudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb silmuskudumine (9)

| – | muu sünteesfilamentlõngast kangas tekstiilmaterjalisisaldusega üle 90 % massist |
| --- | --- |

–

muu sünteesfilamentlõngast kangas tekstiilmaterjalisisaldusega üle 90 % massist

Keemiliste kiudude ekstrusioon, millega kaasneb kudumine

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

või

looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb kudumine

5907

Tekstiilriie, mujal nimetamata viisil impregneeritud, pealistatud või kaetud; maalitud lõuend teatridekoratsioonideks, stuudio fooniks jms

Kudumine, millega kaasneb flokeerimine või pealistamine

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine

või

trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

5908

Tekstiiltahid lampidele, ahjudele, välgumihklitele, küünaldele vms, telgedel kootud, punutud või silmkoelised; hõõgsukad ja ringkootud hõõgsukakangas selleks otstarbeks, impregneeritud või impregneerimata:

| – | impregneeritud hõõgsukad |
| --- | --- |

–

impregneeritud hõõgsukad

Tootmine ringkootud hõõgsukakangast

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

5909 kuni 5911

Tehnilise otstarbega tekstiiltooted:

| – | poleerimiskettad ja -rõngad, v.a rubriiki 5911 kuuluvast vildist |
| --- | --- |

–

poleerimiskettad ja -rõngad, v.a rubriiki 5911 kuuluvast vildist

Kudumine

| – | tavaliselt paberivalmistuses vm tehnilisel otstarbel kasutatav rubriiki 5911 kuuluv riie, vanutatud, impregneeritud, pealistatud või mitte, ringkootud või lõputu lindina, ühe- või mitmekordse lõime ja/või koelõngaga või siledakoeline mitmekordse lõime ja/või koelõngaga |
| --- | --- |

–

tavaliselt paberivalmistuses vm tehnilisel otstarbel kasutatav rubriiki 5911 kuuluv riie, vanutatud, impregneeritud, pealistatud või mitte, ringkootud või lõputu lindina, ühe- või mitmekordse lõime ja/või koelõngaga või siledakoeline mitmekordse lõime ja/või koelõngaga

a)   Vähim arenenud riigid

Kudumine (9)

b)   Teised soodustatud riigid

Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine, millega kaasneb kõigil juhtumitel kudumine

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

Kasutada tohib ainult järgmisi kiude:

| – – | kookoslõng, |
| --- | --- |

– –

kookoslõng,

| – – | polütetrafluoroetüleenlõng (10), |
| --- | --- |

– –

polütetrafluoroetüleenlõng (10),

| – – | mitmekordne polüamiidlõng, mis on immutatud või kaetud fenoolvaikudega, |
| --- | --- |

– –

mitmekordne polüamiidlõng, mis on immutatud või kaetud fenoolvaikudega,

| – – | m-fenüleendiamiini ja isoftaalhappe polükondenseerimisel saadud aromaatsest polüamiidist valmistatud sünteeskiududest lõng, |
| --- | --- |

– –

m-fenüleendiamiini ja isoftaalhappe polükondenseerimisel saadud aromaatsest polüamiidist valmistatud sünteeskiududest lõng,

| – – | polütetra–fluoroetüleenist valmistatud monofilament (10), |
| --- | --- |

– –

polütetra–fluoroetüleenist valmistatud monofilament (10),

| – – | polü-p-fenüleentereftalamiidist valmistatud sünteeskiududest lõng, |
| --- | --- |

– –

polü-p-fenüleentereftalamiidist valmistatud sünteeskiududest lõng,

| – – | fenoolvaiguga pealistatud ja akrüüllõngaga mähitud klaaskiudlõng, lõng (10) |
| --- | --- |

– –

fenoolvaiguga pealistatud ja akrüüllõngaga mähitud klaaskiudlõng, lõng (10)

| – – | kopolüester monofilamendid polüestrist ja tereftaalhappe vaikudest ja 1,4-tsükloheksaandietanoolhappest ja isoftaalhappest |
| --- | --- |

– –

kopolüester monofilamendid polüestrist ja tereftaalhappe vaikudest ja 1,4-tsükloheksaandietanoolhappest ja isoftaalhappest

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon või looduslike kiudude või keemiliste staapelkiudude ketramine, millega kaasneb kudumine (9)

või

kudumine, millega kaasneb värvimine või pealistamine

Grupp 60

Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel silmuskudumine

või

silmuskudumine, millega kaasneb flokeerimine või pealistamine

või

flokeerimine, millega kaasneb värvimine või trükkimine

või

looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb silmuskudumine

või

korrutamine ja tekstureerimine, millega kaasneb silmuskudumine, kui kasutatava korrutamata/tekstureerimata lõnga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast

Grupp 61

Silmkoelised ja heegeldatud rõivad ning rõivamanused (trikootooted):

| – | saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud trikookangast detaili või kindlakujuliseks silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel |
| --- | --- |

–

saadud mitme kindlakujuliseks lõigatud trikookangast detaili või kindlakujuliseks silmkootud või heegeldatud detaili kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine kangast

b)   Teised soodustatud riigid

Silmuskudumine ja lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine) (9)
   (11)

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine või keemilistest filamentkiududest lõnga ekstrusioon, millega kaasneb kõigil juhtumitel silmuskudumine (kudumine tootele kuju andmiseks)

või

looduslikest kiududest lõnga värvimine, millega kaasneb silmuskudumine (kudumine tootele kuju andmiseks) (9)

ex grupp 62

Rõivad ning rõivamanused, v.a silmkoelised või heegeldatud; välja arvatud:

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine kangast

b)   Teised soodustatud riigid

Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

või

lõpptöötlus, millele eelneb trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)
   (11)

ex ex 6202, ex ex 6204, ex ex 6206, ex ex 6209 ja ex ex 6211

Tikitud naiste-, tüdrukute- ja imikurõivad ning imikute rõivamanused

a)   Vähim arenenud riigid

Kohaldatakse grupi reeglit

b)   Teised soodustatud riigid

Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

või

tootmine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (11)

ex ex 6210 ja ex ex 6216

Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast

a)   Vähim arenenud riigid

Kohaldatakse grupi reeglit

b)   Teised soodustatud riigid

Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

või

pealistamine, kui kasutatud pealistamata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast, millega kaasneb kokkuõmblemine (sealhulgas väljalõikamine) (11)

6213 ja 6214

Taskurätikud, suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms:

| – | tikitud |
| --- | --- |

–

tikitud

Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus(sealhulgas väljalõikamine)

või

tootmine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (11)

või

valmistamine, millele eelneb trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)
   (11)

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

või

Valmistamine, millele eelneb trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast (9)
   (11)

6217

Muud valmis rõivamanused; rõivaste ja rõivamanuste osad, v.a rubriigis 6212 nimetatud toodete osad:

| – | tikitud |
| --- | --- |

–

tikitud

Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

või

tootmine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (11)

| – | Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast |
| --- | --- |

–

Tulekaitsevahendid aluminiseeritud polüestrist fooliumiga kaetud kangast

Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

või

pealistamine, kui kasutatud pealistamata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast, millega kaasneb kokkuõmblemine (sealhulgas väljalõikamine) (11)

| – | vaheriie kraedeks ja kätisteks, valmis lõigatud |
| --- | --- |

–

vaheriie kraedeks ja kätisteks, valmis lõigatud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

a)   Vähim arenenud riigid

Kohaldatakse grupi reeglit

b)   Teised soodustatud riigid

Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine) (11)

ex grupp 63

Muud tekstiilist valmistooted; komplektid; kantud rõivad ja kasutatud tekstiiltooted; kaltsud; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

6301 kuni 6304

Tekid, reisivaibad, voodipesu jms; kardinad jms; muud sisustustarbed:

| – | vildist, lausriidest |
| --- | --- |

–

vildist, lausriidest

a)   Vähim arenenud riigid

Igasugune lausriide valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

b)   Teised soodustatud riigid

Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude kasutamine, millega igal juhul kaasneb lausriide valmistamine, kaasa arvatud nõeltorkemeetodil, ja lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine) (9)

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | tikitud |
| --- | --- |

– –

tikitud

Kudumine või silmuskudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

või

tootmine tikkimata kangast, kui selle väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast (11)
   (12)

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

Kudumine või silmuskudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

6305

Kotid kaupade pakendamiseks

a)   Vähim arenenud riigid

Kudumine või silmuskudumine ja lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine) (9)

b)   Teised soodustatud riigid

Keemiliste kiudude ekstrusioon või looduslike kiudude ja/või keemiliste staapelkiudude ketramine, millega kaasneb kudumine või silmuskudumine ja lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine) (9)

6306

Presentkatted, markiisid ja päikesekatted; telgid; paatide, purjelaudade või maismaasõidukite purjed; matkatarbed:

| – | lausriidest |
| --- | --- |

–

lausriidest

a)   Vähim arenenud riigid

Igasugune lausriide valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

b)   Teised soodustatud riigid

Keemiliste või looduslike kiudude ekstrusioon, millega igal juhtumil kaasneb lausriide valmistamine, sealhulgas nõeltorkemeetodil

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Kudumine, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine) (9)
   (11)

või

pealistamine, kui kasutatud pealistamata kanga väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast, millega kaasneb lõpptöötlus (sealhulgas väljalõikamine)

6307

Muud valmistooted, k.a rõivalõiked (šabloonid)

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast

6308

Komplektid riidest ja lõngast, lisanditega või ilma, vaipade, seinavaipade, tikitud laudlinade, salvrätikute vms tekstiiltoodete valmistamiseks, jaemüügiks pakendatud

a)   Vähim arenenud riigid

Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 25 % komplekti tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast

ex grupp 64

Jalatsid, kedrid jms tooted; nende osad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud, rubriiki 6406 kuuluvad kokkupandud pealsed

6406

Jalatsite osad (k.a pealsed, ka muude tallaosade kui välistalla külge kinnitatud); eemaldatavad sisetallad, kannapehmendused jms; kedrid, säärised jms tooted, nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 65

Peakatted ja nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 66

Vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, ratsapiitsad ja nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 67

Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted juustest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex-grupp 68

Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex ex 6803

Tooted looduslikust või aglomeeritud kiltkivist

Tootmine töödeldud kiltkivist

ex ex 6812

Asbesttooted; asbestil põhinevatest või asbestil ja magneesiumkarbonaadil põhinevatest segudest tooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex ex 6814

Vilgust, sh paagutatud või regenereeritud vilgust tooted, paberist, papist või muust materjalist alusel

Tootmine töödeldud vilgust (sh paagutatud või regenereeritud vilgust)

Grupp 69

Keraamikatooted

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex-grupp 70

Klaas ja klaastooted, välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

7006

Rubriikide 7003, 7004 või 7005 klaas, painutatud, töödeldud servadega, graveeritud, puuritud,

| – | dielektrilise kilega kaetud klaasplaatalused, SEMII standardite kohased pooljuhid (13) |
| --- | --- |

–

dielektrilise kilega kaetud klaasplaatalused, SEMII standardite kohased pooljuhid (13)

Tootmine rubriiki 7006 kuuluvatest katmata klaasplaatalustest

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Tootmine rubriiki 7001 kuuluvatest materjalidest

7010

Korvpudelid, pudelid, kolvid, purgid, kannud, rohupudelid, ampullid jm klaasanumad kaupade säilitamiseks, pakendamiseks või transpordiks; klaasist konservipurgid; klaaskorgid, klaaskaaned jm klaasist sulgemisvahendid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

klaasesemete lihvimine, kui lihvimata klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

7013

Klaaskaubad, mis on ette nähtud laua katmiseks, köögis kasutamiseks, tualett- ja kontoritarvetena, ruumide kaunistamiseks vms otstarbeks (v.a rubriikide 7010 ja 7018 tooted)

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

klaasesemete lihvimine, kui lihvimata klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

või

käsitsi puhutud klaasesemete käsitsi kaunistamine (v.a siiditrükk), kui käsitsi puhutud klaasesemete koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex ex 7019

Klaaskiust tooted, v.a lõng

Tootmine:

| — | värvimata kamm- või kraaslindist, heidest, lõngast ja tükeldatud kiust, või |
| --- | --- |

—

värvimata kamm- või kraaslindist, heidest, lõngast ja tükeldatud kiust, või

| — | klaasvillast |
| --- | --- |

—

klaasvillast

ex-grupp 71

Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, väärismetallid, väärismetalliga plakeeritud metallid, nendest valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid, välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

7106, 7108 ja 7110

Väärismetallid:

| – | survetöötlemata |
| --- | --- |

–

survetöötlemata

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriiki 7106, 7108 ja 7110 kuuluvad materjalid

või

rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine

või

rubriiki 7106, 7108 või 7110 kuuluvate väärismetallide sulatamine ja/või legeerimine omavahel või mitteväärismetallidega

| – | pooltöödeldud või pulbrina |
| --- | --- |

–

pooltöödeldud või pulbrina

Tootmine survetöötlemata väärismetallidest

ex ex 7107, ex ex 7109 ja ex ex 7111

Väärismetallidega plakeeritud metallid, pooltöödeldud

Tootmine väärismetalliga plakeeritud survetöötlemata metallidest

7115

Muud tooted väärismetallist või väärismetalliga plakeeritud metallist

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7117

Juveeltoodete imitatsioonid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine väärismetalliga pindamata või katmata mitteväärismetallosadest, kui kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

exgrupp 72

Raud ja teras; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7207

Pooltooted rauast või legeerimata terasest

Tootmine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204, 7205 või 7206kuuluvatest materjalidest

7208 kuni 7216

Rauast või legeerimata terasest lehtvaltstooted, vardad ja latid, kujuprofiilid

Tootmine rubriiki 7206 või 7207 kuuluvatest valuplokkidest vm esmasvormidest või pooltoodetest

7217

Traat rauast või legeerimata terasest

Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest pooltoodetest

7218 91 ja 7218 99

Pooltooted

Tootmine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204, 7205 või alamrubriiki 7218 10 kuuluvatest materjalidest

7219 kuni 7222

Lehtvaltstooted roostevabast terasest, vardad ja latid, kujuprofiilid

Tootmine rubriigi 7218 valuplokkidest vm esmasvormidest või pooltoodetest

7223

Roostevabast terasest traat

Tootmine rubriiki 7218 kuuluvatest pooltoodetest

7224 90

Pooltooted

Tootmine rubriiki 7201, 7202, 7203, 7204, 7205 või alamrubriiki 7224 10kuuluvatest materjalidest

7225 kuni 7228

Lehtvaltstooted, kuumvaltsitud vardad ja latid, korrapäratult kokku keritud; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest õõnsad puurvardad

Tootmine rubriigi 7206, 7207, 7218 või 7224 valuplokkidest vm esmasvormidest või pooltoodetest

7229

Legeerterasest traat

Tootmine rubriiki 7224 kuuluvatest pooltoodetest

ex-grupp 73

Raud- või terastooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex ex 7301

Sulundkonstruktsioonid

Tootmine rubriiki 7207 kuuluvatest materjalidest

7302

Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstruktsioonielemendid: rööpad, hammas- ja kontrarööpad, pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, liiprid, lukuliiprid, aluslapid, sidelapid, kiilud, tugiplaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks

Tootmine rubriiki 7206 kuuluvatest materjalidest

7304, 7305 ja 7306

Rauast (v.a malmist) või terasest torud ja õõnesprofiilid

Tootmine rubriiki 7206, 7207, 7208, 7209, 7210, 7211, 7212, 7218, 7219, 7220 või 7224 kuuluvatest materjalidest

ex ex 7307

Roostevabast terasest toruliitmikud

Selliste sepistatud toorikute treimine, puurimine, hõõritsemine, väliskeermestamine, kraatide eemaldamine ja liivjugameetodil puhastamine, mille väärtus ei ületa 35 % toote tehasehinnast

7308

Rauast või terasest metallkonstruktsioonid (v.a rubriigi 9406 kokkupandavad ehitised) ja nende osad (näiteks sillad, sillasektsioonid, lüüsiväravad, tornid, sõrestikmastid, katusekatted, katusefermid, uksed, aknad, nende raamid, lävepakud, aknaluugid, balustraadid, piilarid ja sambad); tahvlid, vardad, kujuprofiilid, torud jms tarindites kasutatavad raud- või terastooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Rubriiki 7301 kuuluvaid keevitatud nurgikuid ja profiile ei tohi siiski kasutada

ex ex 7315

Rehviketid

Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 7315 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex-grupp 74

Vask ja vasktooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7403

Rafineeritud vask ja vasesulamid, survetöötlemata

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 75

Nikkel ja nikkeltooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

ex-grupp 76

Alumiinium ja alumiiniumtooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7601

Survetöötlemata alumiinium

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

7607

Alumiiniumfoolium (trükiga kaetud või mitte, paberist, papist, plastist vms materjalidest aluskihiga või ilma), paksusega kuni 0,2 mm (aluskihti arvestamata)

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 7606 kuuluv materjal

Grupp 77

(Reserveeritud võimalikuks tulevaseks kasutamiseks kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis)

ex-grupp 78

Plii ja pliitooted, välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

7801

Survetöötlemata plii:

| – | rafineeritud plii |
| --- | --- |

–

rafineeritud plii

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Rubriiki 7802 kuuluvaid jäätmeid ja jääke ei tohi siiski kasutada

Grupp 79

Tsink ja tsinktooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 80

Tina ja tinatooted

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

Grupp 81

Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

ex-grupp 82

Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid; nende mitteväärismetallist osad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8206

Jaemüügiks pakendatud komplektid kahest või enamast rubriikidesse 8202–8205 kuuluvast tööriistast

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 8202–8205 kuuluvad materjalid. Komplektis võib siiski olla rubriikidesse 8202–8205 kuuluvaid tööriistu, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast

8211

Lõiketeradega noad, hammastatud või mitte (sh aianoad), v.a rubriigi 8208 noad, nende lõiketerad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Mitteväärismetallist noateri ja noapäid võib siiski kasutada

8214

Muud lõikeriistad (näiteks juukselõikusmasinad, lihuniku- ja köögikirved, raiumis- ja hakkimisnoad, paberinoad); maniküüri- ja pediküürikomplektid ja -tarbed (sh küüneviilid)

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Mitteväärismetallist käepidemeid võib siiski kasutada

8215

Lusikad, kahvlid, kulbid, vahukulbid, tordilabidad, kala- ja võinoad, suhkrutangid jms köögi- ja lauatarbed

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Mitteväärismetallist käepidemeid võib siiski kasutada

ex-grupp 83

Mitmesugused mitteväärismetallist tooted; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex ex 8302

Muud kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted ehitiste jaoks ning uste automaatsulgurid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Muid rubriiki 8302 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast

ex ex 8306

Mitteväärismetallist kujukesed jm kaunistused

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Muid rubriiki 8306 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast

ex-grupp 84

Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8401

Tuumareaktorid; tuumareaktorite kütteelemendid (kassetid), kiiritamata; seadmed ja aparaadid isotoopide eraldamiseks

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8407

Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja rootormootorid

a)   Vähim arenenud riigid

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8408

Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diiselmootorid või pooldiiselmootorid)

a)   Vähim arenenud riigid

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8427

Kahvellaadurid; muud tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud veokid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8482

Veerelaagrid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex-grupp 85

Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud; välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8501, 8502

Elektrimootorid ja -generaatorid; voolugeneraatorseadmed ja pöörlevad muundurid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8503 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8503 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8513

Kantavad elektrivalgustid oma vooluallikaga (näiteks patarei, aku, magneeto), v.a rubriiki 8512 kuuluvad

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal.

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8519

Helisalvestus- ja -taasesitusseadmed

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8522 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8522 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8521

Videosignaalide salvestus- või taasesitusaparatuur, sisaldab või ei sisalda videotuunerit

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8522 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8522 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8523

Plaadid, lindid, pooljuht-säilmäluseadmed, kiipkaardid ja muud heli- jms infokandjad, kas salvestistega või ilma, sh matriitsid ja vormid plaatide valmistamiseks, v.a grupi 37 tooted:

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8525

Ringhäälingu ja televisiooni saateaparaadid, vastuvõtuseadmetega või vastuvõtuseadmeteta, helisalvestus või -taasesitusaparatuuriga või ilma; telekaamerad, digitaalkaamerad ja muud salvestavad videokaamerad

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8526

Radarseadmed (raadiolokatsiooniseadmed), raadionavigatsiooni abiseadmed ja raadiokaugjuhtimisseadmed

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8527

Ringhäälingu vastuvõtuaparaadid, samasse korpusesse paigaldatud helisalvestus või -taasesitusseadmetega või ajanäitajaga või ilma nendeta

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8528

Monitorid ja projektorid ilma televisiooni vastuvõtuseadmeta; televisiooni vastuvõtuseadmed, mis võivad sisaldada ka ringhäälingu raadiovastuvõtjat, heli- või videosalvestusseadmeid või heli- või videotaasesitusseadmeid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8529 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8535 kuni 8537

Elektrilised lülitusseadmed vooluahelatele, elektrikatkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele; optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite pistikühendused; puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, voolulülitus- ja jaotusseadme jaoks

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8538 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki ja rubriiki 8538 kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8540 11 ja 8540 12

Kineskoobid, sh videomonitoridele

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8542 31 kuni 8542 33 ja 8542 39

Monoliitsed integraallülitused

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

või

difusioonitoiming (mille puhul integraallülitusi toodetakse pooljuhtmaterjalist alusel vastava dopandi valikulise lisamise teel) isegi juhul, kui kokkupanek ja/või testimine toimub muudes riikides kui lepinguosalistes riikides

8544

Isoleeritud traat (sh emailtraat ja anooditud traat), kaablid (sh koaksiaalkaabel) jm isoleeritud elektrijuhtmed, pistikutega või pistikuteta; individuaalvarjestusega kiududest koosnevad kiudoptilised kaablid (komplektis elektrijuhtmete või pistikutega või ilma nendeta)

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8545

Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja primaarelemendisöed jms elektrotehnikatooted grafiidist vm süsiniku erimist, metallosadega või metallosadeta

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

8546

Elektriisolaatorid, kõikvõimalikest materjalidest

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8547

Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsioonivahendid, valmistatud täielikult isoleermaterjalist peale mõne väiksema metallosa (näiteks keermestatud kruvipesa), mis on sisse pandud vormimise käigus üksnes montaaži otstarbel, v.a rubriigi 8546 isolaatorid; mitteväärismetallist, isoleermaterjalidega vooderdatud torud juhtmetele ning nende ühendusdetailid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8548

Primaarelementide, -patareide ja akude jäätmed ja jäägid; kasutatud primaarelemendid, -patareid ja akud; mujal selles grupis nimetamata elektrilised osad ja manused seadmetele ja aparaatidele

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 86

Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskorraldusseadmed

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex-grupp 87

Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad ja tarvikud; välja arvatud:

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

8711

Mootorrattad (k.a mopeedid) ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; külgkorvid

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

ex-grupp 88

Õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad, välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex ex 8804

Rotovarjud

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, sh muudest rubriiki 8804 kuuluvatest materjalidest

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 89

Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex-grupp 90

Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud, välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

9002

Mis tahes materjalist läätsed, prismad, peeglid jm optikatooted instrumentide või seadmete osade või tarvikutena, kokku monteeritud (v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist)

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

9033

Grupi 90 masinate, seadmete, instrumentide ja aparaatide osad ja tarvikud (mujal käesolevas grupis nimetamata)

a)   Vähim arenenud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

b)   Teised soodustatud riigid

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 91

Kellad ja nende osad

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 92

Muusikariistad; nende osad ja tarvikud

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

Grupp 93

Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast

Grupp 94

Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex-grupp 95

Mänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud, välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

ex ex 9506

Golfikepid ja nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Golfikepipeade valmistamiseks mõeldud toorikuid võib siiski kasutada

ex-grupp 96

Mitmesugused tööstustooted, välja arvatud:

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

või

tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

9601 ja 9602

Töödeldud elevandiluu, luu, kilpkonnaluu, sarv, hirvesarv, korallid, pärlmutter jms loomse päritoluga nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest (sh voolitud tooted)

Töödeldud taimsed või mineraalsed nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest; vahast, steariinist, kautšukist, looduslikest vaikudest ja modelleerimispastadest voolitud või nikerdatud tooted, mujal nimetamata voolitud või nikerdatud tooted; töödeldud želatiin, kõvastumata (v.a želatiin rubriigist 3503), tooted sellest

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

9603

Luuad, pintslid, harjad (k.a harjad seadmete, mehhanismide ja sõidukite osadena), mehaanilised motoriseerimata põrandapuhastajad, mopid ja sulgedest tolmupühkijad; eeltöödeldud köitesõlmed ja harjasekimbud luudade ja harjade valmistamiseks; maalrirullid ja -tampoonid, kuivatuskaabitsad (v.a kuivatusrullid)

Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

9605

Tualett- või õmblustarvete, jalatsi- või riidepuhastusvahendite reisikomplektid

Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes juhul, kui see ei kuuluks komplekti. Komplektis võib siiski olla päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast

9606

Nööbid, rõhknööbid, nööbivormid, nende osad; nööbitoorikud

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

9608

Pastapliiatsid; vildist vms urbsest materjalist otstega pliiatsid ja markerid; täitesulepead, stilograafid jm sulepead; kopeersuled; liikuva või vintsüdamikuga pliiatsid; sulepea-, pliiatsi- jms hoidikud; eelnimetatud kirjatarvete osad (sh otsikud ja klambrid), v.a rubriiki 9609kuuluvad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Tootega samasse rubriiki kuuluvaid sulgi või suleotsikuid võib siiski kasutada

9612

Kirjutusmasinalindid jms trükilindid, tindiga immutatud või muul viisil trükimärkide jätmiseks ette valmistatud, poolidel või kassettides või mitte; templipadjad, tindiga immutatud või mitte, ümbrisega või ümbriseta

Tootmine:

| — | mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja |
| --- | --- |

—

mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja

| — | mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast |
| --- | --- |

—

mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 70 % toote tehasehinnast

961320

Korduvtäidetavad gaaskütusel taskuvälgumihklid

Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 9613kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast

9614

Piibud (k.a piibukahad) ja sigari- või sigaretipitsid, nende osad

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest

Grupp 97

Kunstiteosed, kollektsiooniobjektid ja antiikesemed

Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal

---

(1)  Vt koondnomenklatuuri grupi 27 selgitav lisamärkus 4b.

1

(2)  Vt koondnomenklatuuri grupi 27 selgitav lisamärkus 4b.

2

(3)  Vt sissejuhatav märkus 4.2.

3

(4)  Eritöötluste eritingimused on esitatud sissejuhatavates märkustes 8.1 ja 8.3.

4

(5)  Eritöötluste eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 8.2.

5

(6)  „Rühm” tähendab rubriigi osa, mis on eraldatud semikooloniga.

6

(7)  Toodete puhul, mis koosnevad nii rubriikidesse 3901–3906 kui ka rubriikidesse 3907–3911 kuuluvatest materjalidest, kohaldatakse seda piirangut ainult selle materjalirühma suhtes, mis on tootes massilt ülekaalus.

7

(8)  Üliläbipaistvaks kileks loetakse kilet, mille valgustugevust vähendav toime (läbitustegur) mõõdetuna Gardneri läbitustegurimõõturiga ASTM-D 1003-16 on alla 2 %.

8

(9)  Tekstiilmaterjalide segust valmistatud toodete eritingimused on esitatud sissejuhatavas märkuses 6.

9

(10)  Seda materjali võib kasutada üksnes paberimasinates kasutatava riide valmistamiseks.

10

(11)  Vt sissejuhatav märkus 7.

11

(12)  Silmkoeliste või heegeldatud detailide (valmis lõigatud või lõikekohaselt kootud) kokkuõmblemisel vm viisil ühendamisel saadud silmkoeliste või heegeldatud toodete puhul, v.a elastsed või kummeeritud, vt sissejuhatavat märkust 7.

12

(13)  SEMII (Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated) – Pooljuhtide Tööstuse Seadmete ja Materjalide Instituut.”

13

---

II LISA

„13b LISA

(nimetatud artikli 86 lõikes 3)

Materjalid, mille suhtes ei kohaldata piirkondlikku kumulatsiooni
   (1)
   (2)

| | | I rühm: Brunei, Kambodža, Indoneesia, Laos, Malaisia, Filipiinid, Singapur, Tai, Vietnam | III rühm: Bangladesh, Bhutan, India, Maldiivid, Nepal, Pakistan, Sri Lanka | IV rühm
   (3): Argentina, Brasiilia, Paraguay, Uruguay |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Harmoneeritud süsteemi või kombineeritud nomenklatuuri kood | Materjalide kirjeldus | | | |
| 0207 | Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups | X | | |
| ex 0210 | Kodulindude liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud | X | | |
| Grupp 03 | Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud | | | X |
| ex 0407 | Koorega kodulinnumunad, välja arvatud haudemunad | | X | |
| ex 0408 | Kooreta munad ja munakollased, välja arvatud inimtoiduks kõlbmatud | | X | |
| 0709 51
  ex 0710 80
  0711 51
  0712 31 | Seened, värsked või jahutatud, külmutatud, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud, kuivatatud | X | X | X |
| 0714 20 | Bataadid | | | X |
| 0811 10
  0811 20 | Maasikad, vaarikad, murakad, mooruspuumarjad, logani murakad, mustad, valged või punased sõstrad ning karusmarjad | | | X |
| 1006 | Riis | X | X | |
| ex 1102 90
  ex 1103 19
  ex 1103 20
  ex 1104 19
  ex 1108 19 | Jahu, tangud, pulber, graanulid, valtsitud või helvestatud terad, riisitärklis | X | X | |
| 1108 20 | Inuliin | | | X |
| 1604 ja 1605 | Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad; tooted või konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest | | | X |
| 1701 ja 1702 | Roo- või peedisuhkur, keemiliselt puhas sahharoos, muu suhkur, kunstmesi ja karamell | X | X | |
| ex 1704 90 | Suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod (v.a närimiskumm) | X | X | |
| ex 1806 10 | Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi/isoglükoosi vähemalt 65 % massist | X | X | |
| 1806 20 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised, välja arvatud kakaopulber | X | X | |
| ex 1901 90 | Muud toiduvalmistised, mis sisaldavad kakaod vähem kui 40 % massist (välja arvatud linnaseekstrakt), piimarasvu alla 1,5 %, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 %, glükoosi või tärklist alla 5 % | X | X | |
| ex 1902 20 | Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte, mis sisaldavad üle 20 % massist kala, vähke, limuseid või teisi veeselgrootuid või mis sisaldavad üle 20 % massist vorsti või vorstitooteid, mis tahes liha või rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasvu | | | X |
| 2003 10 | Seened, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta | X | X | X |
| ex 2007 10 | Homogeenitud džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja või pähklipüreed ja pastad, suhkrusisaldusega üle 13 % massist | | | X |
| 2007 99 | Homogeenimata keedised, puuviljatarretised, marmelaadid, puuvilja- või pähklipüreed ja puuvilja- või pähklipastad, muud kui tsitrusviljadest | | | X |
| 2008 20
  2008 30
  2008 40
  2008 50
  2008 60
  2008 70
  2008 80
  2008 92
  2008 99 | Puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil valmistatud või konserveeritud | | | X |
| 2009 | Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma | | | X |
| ex 2101 12 | Tooted, mis põhinevad kohvil | X | X | |
| ex 2101 20 | Tooted, mis põhinevad teel või matel | X | X | |
| ex 2106 90 | Mujal nimetamata toiduvalmistised (v.a valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained; lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid, v.a isoglükoosi-, glükoosi- ja maltodekstriinisiirupid; toiduvalmistised, mis sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist | X | X | |
| 2204 30 | Viinamarjavirre, välja arvatud viinamarjavirre, millele käärimise peatamiseks on lisatud alkoholi | | | X |
| 2205 | Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest | | | X |
| 2206 | Muud kääritatud joogid; kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata | | | X |
| 2207 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust | | X | X |
| ex 2208 90 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähem kui 80 % mahust, välja arvatud arrak, ploomi-, pirni- või kirsiviin ning muud piiritusjoogid ja alkohoolsed joogid | | X | X |
| ex 3302 10 | Lõhnaainesegud kasutamiseks jookide tootmisel, mis sisaldavad kõiki joogi aroomiaineid ja mis sisaldavad piimarasva üle 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi üle 5 % massist ja glükoosi või tärklist üle 5 % massist | X | X | |
| 3302 10 29 | Valmistised kasutamiseks jookide tootmisel, mis sisaldavad kõiki joogi aroomiaineid, välja arvatud valmistised, mille tegelik alkoholisisaldus ületab 0,5 % mahust, mis sisaldavad piimarasva üle 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi üle 5 % massist ja glükoosi või tärklist üle 5 % massist | X | X | X |

I rühm: Brunei, Kambodža, Indoneesia, Laos, Malaisia, Filipiinid, Singapur, Tai, Vietnam

III rühm: Bangladesh, Bhutan, India, Maldiivid, Nepal, Pakistan, Sri Lanka

IV rühm
   (3): Argentina, Brasiilia, Paraguay, Uruguay

Harmoneeritud süsteemi või kombineeritud nomenklatuuri kood

Materjalide kirjeldus

0207

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups

X

ex 0210

Kodulindude liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

X

Grupp 03

Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud

X

ex 0407

Koorega kodulinnumunad, välja arvatud haudemunad

X

ex 0408

Kooreta munad ja munakollased, välja arvatud inimtoiduks kõlbmatud

X

0709 51

ex 0710 80

0711 51

0712 31

Seened, värsked või jahutatud, külmutatud, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud, kuivatatud

X

X

X

0714 20

Bataadid

X

0811 10

0811 20

Maasikad, vaarikad, murakad, mooruspuumarjad, logani murakad, mustad, valged või punased sõstrad ning karusmarjad

X

1006

Riis

X

X

ex 1102 90

ex 1103 19

ex 1103 20

ex 1104 19

ex 1108 19

Jahu, tangud, pulber, graanulid, valtsitud või helvestatud terad, riisitärklis

X

X

1108 20

Inuliin

X

1604 ja 1605

Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad; tooted või konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

X

1701 ja 1702

Roo- või peedisuhkur, keemiliselt puhas sahharoos, muu suhkur, kunstmesi ja karamell

X

X

ex 1704 90

Suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod (v.a närimiskumm)

X

X

ex 1806 10

Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi/isoglükoosi vähemalt 65 % massist

X

X

1806 20

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised, välja arvatud kakaopulber

X

X

ex 1901 90

Muud toiduvalmistised, mis sisaldavad kakaod vähem kui 40 % massist (välja arvatud linnaseekstrakt), piimarasvu alla 1,5 %, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 %, glükoosi või tärklist alla 5 %

X

X

ex 1902 20

Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte, mis sisaldavad üle 20 % massist kala, vähke, limuseid või teisi veeselgrootuid või mis sisaldavad üle 20 % massist vorsti või vorstitooteid, mis tahes liha või rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasvu

X

2003 10

Seened, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

X

X

X

ex 2007 10

Homogeenitud džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja või pähklipüreed ja pastad, suhkrusisaldusega üle 13 % massist

X

2007 99

Homogeenimata keedised, puuviljatarretised, marmelaadid, puuvilja- või pähklipüreed ja puuvilja- või pähklipastad, muud kui tsitrusviljadest

X

2008 20

2008 30

2008 40

2008 50

2008 60

2008 70

2008 80

2008 92

2008 99

Puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil valmistatud või konserveeritud

X

2009

Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

X

ex 2101 12

Tooted, mis põhinevad kohvil

X

X

ex 2101 20

Tooted, mis põhinevad teel või matel

X

X

ex 2106 90

Mujal nimetamata toiduvalmistised (v.a valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained; lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid, v.a isoglükoosi-, glükoosi- ja maltodekstriinisiirupid; toiduvalmistised, mis sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist

X

X

2204 30

Viinamarjavirre, välja arvatud viinamarjavirre, millele käärimise peatamiseks on lisatud alkoholi

X

2205

Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest

X

2206

Muud kääritatud joogid; kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata

X

2207

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust

X

X

ex 2208 90

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähem kui 80 % mahust, välja arvatud arrak, ploomi-, pirni- või kirsiviin ning muud piiritusjoogid ja alkohoolsed joogid

X

X

ex 3302 10

Lõhnaainesegud kasutamiseks jookide tootmisel, mis sisaldavad kõiki joogi aroomiaineid ja mis sisaldavad piimarasva üle 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi üle 5 % massist ja glükoosi või tärklist üle 5 % massist

X

X

3302 10 29

Valmistised kasutamiseks jookide tootmisel, mis sisaldavad kõiki joogi aroomiaineid, välja arvatud valmistised, mille tegelik alkoholisisaldus ületab 0,5 % mahust, mis sisaldavad piimarasva üle 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi üle 5 % massist ja glükoosi või tärklist üle 5 % massist

X

X

X

---

(1)  Materjalid, mille puhul on märgitud „X”.

1

(2)  Nende materjalide kumulatsioon iga piirkondliku rühma vähim arenenud riikide vahel (nt Kambodža ja Laos I rühmas; Bangladesh, Bhutan, Maldiivid ja Nepal III rühmas) on lubatud. Samuti on lubatud nende materjalide kumulatsioon piirkondliku rühma muudes kui vähim arenenud riikides selliste materjalidega, mis pärinevad sama piirkondliku rühma teisest riigist.

2

(3)  Nende Argentinast, Brasiiliast ja Uruguayst pärit materjalide kumulatsioon ei ole lubatud Paraguays. Peale selle ei ole Brasiiliast pärit gruppi 16 kuni 24 kuuluvate materjalide kumulatsioon lubatud Argentinas, Paraguays ega Uruguays.”

3

---

III LISA

„LISA 13c

(nimetatud artiklis 92)

REGISTREERITUD EKSPORTIJAKS SAAMISE TAOTLUS

Image
  Image

---

IV LISA

„LISA 13d

(nimetatud artikli 95 lõikes 3)

PÄRITOLUKINNITUS

Koostatakse mis tahes äridokumendil, millel on näidatud eksportija ja kaubasaadetise vastuvõtja nimi ja täielik aadress ning kaupade kirjeldus ja väljastamiskuupäev (1).

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur (Numéro d’exportateur enregistré – excepté lorsque la valeur des produits originaires contenus dans l’envoi est inférieure à EUR 6 000 (2)) des produits couverts par le présent document déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (3) au sens des règles d'origine du Système des préférences tarifaires généralisées de l'Union européenne et que le critère d’origine satisfait est ... (4).

Ingliskeelne tekst

The exporter (Number of Registered Exporter – unless the value of the consigned originating products does not exceed EUR 6 000 (2)) of the products covered by this document declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... preferential origin (3) according to rules of origin of the Generalized System of Preferences of the European Union and that the origin criterion met is ... (4).

---

(1)  Kui päritolukinnitus asendab artikli 97d kohaselt mõnda teist päritolukinnitust, märgitakse see ära alati koos originaalkinnituse väljastamiskuupäevaga.

1

(2)  Kui päritolukinnitus asendab teist päritolukinnitust, kirjutab sellise kinnitusega hõlmatud kaupade järgmine valdaja päritolukinnitusele oma nime ja täieliku aadressi ning seejärel märgib: (prantsuskeelne tekst) „agissant sur la base de l’attestation d’origine établie par [nom et adresse complète de l’exportateur dans le pays bénéficiaire], enregistré sous le numéro suivant [Numéro d’exportateur enregistré dans le pays bénéficiaire]” (ingliskeelne tekst) „acting on the basis of the statement on origin made out by [name and full address of the exporter in the beneficiary country], registered under the following number [Number of Registered Exporter of the exporter in the beneficiary country]”.

2

prantsuskeelne tekst

ingliskeelne tekst

(3)  Tuleb märkida toodete päritoluriik. Kui päritolukinnitus on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast artikli 97j tähenduses, peab eksportija need selgelt eristama tähisega „CM” sellisel dokumendil, mille alusel kinnitus koostatakse.

3

(4)  Täielikult saadud toote puhul tuleb märkida täht „P”; piisava töö või töötuse läbinud toodete puhul tuleb märkida täht „W”, selle järele kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (harmoneeritud süsteemi) kohase eksporditava toote rubriigi neljakohaline kood (nt „W” 9618); vajaduse korral asendatakse eespool mainitud tähis ühe järgmise tähisega: „EU cumulation”, „Norway cumulation”, „Switzerland cumulation”, „Turkey cumulation”, „regional cumulation”, „extended cumulation with country x” või „Cumul UE”, „Cumul Norvège”, „Cumul Suisse”, „Cumul Turquie”, „cumul regional”, „cumul étendu avec le pays x”.

4

---

V LISA

Lisa 17 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Pealkiri ja sissejuhatavad märkused asendatakse järgmise tekstiga.

  „PÄRITOLUSERTIFIKAAT VORM A







  1. | Päritolusertifikaat vorm A peab vastama käesolevas lisas esitatud näidisele. Sertifikaadi tagaküljel olevates märkustes ei ole kohustuslik kasutada inglise või prantsuse keelt. Sertifikaat koostatakse inglise või prantsuse keeles. Kui sertifikaat täidetakse käsitsi, tuleb sissekanded teha tindi ja trükitähtedega. |
| --- | --- | --- |

1.

Pealkiri ja sissejuhatavad märkused asendatakse järgmise tekstiga.

„PÄRITOLUSERTIFIKAAT VORM A

1.

Päritolusertifikaat vorm A peab vastama käesolevas lisas esitatud näidisele. Sertifikaadi tagaküljel olevates märkustes ei ole kohustuslik kasutada inglise või prantsuse keelt. Sertifikaat koostatakse inglise või prantsuse keeles. Kui sertifikaat täidetakse käsitsi, tuleb sissekanded teha tindi ja trükitähtedega.

| 2. | Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkuse lubatud hälve on – 5 kuni + 8 mm. Kasutatav paber peab olema, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Sellel peab olema roheline giljoššmustriga taust, mis teeb kõik mehhaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud silmaga nähtavaks.
  Kui sertifikaat koosneb mitmest eksemplarist, trükitakse ainult pealmisele originaaleksemplarile roheline giljoššmuster. |
| --- | --- |

2.

Sertifikaadi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkuse lubatud hälve on – 5 kuni + 8 mm. Kasutatav paber peab olema, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Sellel peab olema roheline giljoššmustriga taust, mis teeb kõik mehhaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud silmaga nähtavaks.

Kui sertifikaat koosneb mitmest eksemplarist, trükitakse ainult pealmisele originaaleksemplarile roheline giljoššmuster.

| 3. | Igal sertifikaadil peab olema trükitud või käsitsikirjutatud seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida. |
| --- | --- |

3.

Igal sertifikaadil peab olema trükitud või käsitsikirjutatud seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida.

| 4. | Sertifikaate, mille tagaküljel on märkuste varasem versioon (1996, 2004 ja 2005), võib kasutada kuni olemasolevad varud on ammendatud.” |
| --- | --- |

4.

Sertifikaate, mille tagaküljel on märkuste varasem versioon (1996, 2004 ja 2005), võib kasutada kuni olemasolevad varud on ammendatud.”

| 2. | Vormi tagaküljel olevad märkused asendatakse inglise ja prantsuse keeles järgmiselt:
  „NOTES (2007)

  I.   Countries which accept Form A for the purposes of the generalized system of preferences (GSP): | Australia (1) |
| --- | --- | --- |

2.

Vormi tagaküljel olevad märkused asendatakse inglise ja prantsuse keeles järgmiselt:

„NOTES (2007)

I.   Countries which accept Form A for the purposes of the generalized system of preferences (GSP):

Australia (1)

| | Belarus |
| --- | --- |

Belarus

| | Canada |
| --- | --- |

Canada

| | Japan |
| --- | --- |

Japan

| | New Zealand (2) |
| --- | --- |

New Zealand (2)

| | Norway |
| --- | --- |

Norway

| | Russian Federation |
| --- | --- |

Russian Federation

| | Switzerland including Liechtenstein (3) |
| --- | --- |

Switzerland including Liechtenstein (3)

| | Turkey |
| --- | --- |

Turkey

| | United States of America (4) |
| --- | --- |

United States of America (4)

| | European Union: | Austria |
| --- | --- | --- |

European Union:

Austria

| | Belgium |
| --- | --- |

Belgium

| | Bulgaria |
| --- | --- |

Bulgaria

| | Cyprus |
| --- | --- |

Cyprus

| | Czech Republic |
| --- | --- |

Czech Republic

| | Denmark |
| --- | --- |

Denmark

| | Estonia |
| --- | --- |

Estonia

| | Germany |
| --- | --- |

Germany

| | Greece |
| --- | --- |

Greece

| | Finland |
| --- | --- |

Finland

| | France |
| --- | --- |

France

| | Hungary |
| --- | --- |

Hungary

| | Ireland |
| --- | --- |

Ireland

| | Italy |
| --- | --- |

Italy

| | Latvia |
| --- | --- |

Latvia

| | Lithuania |
| --- | --- |

Lithuania

| | Luxembourg |
| --- | --- |

Luxembourg

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Netherlands |
| --- | --- |

Netherlands

| | Poland |
| --- | --- |

Poland

| | Portugal |
| --- | --- |

Portugal

| | Romania |
| --- | --- |

Romania

| | Slovakia |
| --- | --- |

Slovakia

| | Slovenia |
| --- | --- |

Slovenia

| | Spain |
| --- | --- |

Spain

| | Sweden |
| --- | --- |

Sweden

| | United Kingdom |
| --- | --- |

United Kingdom

Full details of the conditions covering admission to the GSP in these countries are obtainable from the designated authorities in the exporting preference-receiving countries or from the customs authorities of the preference-giving countries listed above. An information note is also obtainable from the UNCTAD secretariat.

II.   General conditions

To qualify for preference, products must:

| (a) | Fall within a description of products eligible for preference in the country of destination. The description entered on the form must be sufficiently detailed to enable the products to be identified by the customs officer examining them; |
| --- | --- |

(a)

Fall within a description of products eligible for preference in the country of destination. The description entered on the form must be sufficiently detailed to enable the products to be identified by the customs officer examining them;

| (b) | Comply with the rules of origin of the country of destination. Each article in a consignment must qualify separately in its own right; and |
| --- | --- |

(b)

Comply with the rules of origin of the country of destination. Each article in a consignment must qualify separately in its own right; and

| (c) | Comply with the consignment conditions specified by the country of destination. In general products must be consigned directly from the country of exportation to the country of destination, but most preference-giving countries accept passage through intermediate countries subject to certain conditions. (For Australia, direct consignment is not necessary.) |
| --- | --- |

(c)

Comply with the consignment conditions specified by the country of destination. In general products must be consigned directly from the country of exportation to the country of destination, but most preference-giving countries accept passage through intermediate countries subject to certain conditions. (For Australia, direct consignment is not necessary.)

III.   Entries to be made in Box 8

Preference products must either be wholly obtained in accordance with the rules of the country of destination or sufficiently worked or processed to fulfil the requirements of that country's origin rules.

| (a) | Products wholly obtained: for export to all countries listed in Section I, enter the letter ‘P’ in Box 8 (for Australia and New Zealand, Box 8 may be left blank). |
| --- | --- |

(a)

Products wholly obtained: for export to all countries listed in Section I, enter the letter ‘P’ in Box 8 (for Australia and New Zealand, Box 8 may be left blank).

| (b) | Products sufficiently worked or processed: for export to the countries specified below, the entry in Box S should be as follows,






  (1) | United States of America: for single country shipments, enter the letter ‘Y’ in Box 8: for shipments from recognized associations of counties, enter the letter ‘Z’, followed by the sum of the cost or value of the domestic materials and the direct cost of processing, expressed as a percentage of the ex-factory price of the exported products (example: ‘Y’ 35 % or ‘Z’ 35 %). |
| --- | --- | --- |

(b)

Products sufficiently worked or processed: for export to the countries specified below, the entry in Box S should be as follows,

(1)

United States of America: for single country shipments, enter the letter ‘Y’ in Box 8: for shipments from recognized associations of counties, enter the letter ‘Z’, followed by the sum of the cost or value of the domestic materials and the direct cost of processing, expressed as a percentage of the ex-factory price of the exported products (example: ‘Y’ 35 % or ‘Z’ 35 %).

| (2) | Canada: for products which meet origin criteria from working or processing in more than one eligible least developed country, enter letter ‘G’ in Box 8: otherwise ‘F’. |
| --- | --- |

(2)

Canada: for products which meet origin criteria from working or processing in more than one eligible least developed country, enter letter ‘G’ in Box 8: otherwise ‘F’.

| (3) | The European Union, Japan, Norway, Switzerland including Liechtenstein, and Turkey: enter the letter ‘W’ in Box 8 followed by the Harmonized Commodity Description and coding system (Harmonized System) heading at the four-digit level of the exported product (example ‘W’ 96.18). |
| --- | --- |

(3)

The European Union, Japan, Norway, Switzerland including Liechtenstein, and Turkey: enter the letter ‘W’ in Box 8 followed by the Harmonized Commodity Description and coding system (Harmonized System) heading at the four-digit level of the exported product (example ‘W’ 96.18).

| (4) | Russian Federation: for products which include value added in the exporting preference-receiving country, enter the letter ‘Y’ in Box 8. followed by the value of imported materials and components expressed as a percentage of the fob price of the exported products (example ‘Y’ 45 %); for products obtained in a preference-receiving country and worked or processed in one or more other such countries, enter ‘Pk’. |
| --- | --- |

(4)

Russian Federation: for products which include value added in the exporting preference-receiving country, enter the letter ‘Y’ in Box 8. followed by the value of imported materials and components expressed as a percentage of the fob price of the exported products (example ‘Y’ 45 %); for products obtained in a preference-receiving country and worked or processed in one or more other such countries, enter ‘Pk’.

| (5) | Australia and New Zealand: completion of Box 8 is not required. It is sufficient that a declaration be properly made in Box 12. |
| --- | --- |

(5)

Australia and New Zealand: completion of Box 8 is not required. It is sufficient that a declaration be properly made in Box 12.

NOTES (2007)

I.   Pays qui acceptent la formule A aux fins du système généralisé de préférences (SGP):

| | Australie (5) |
| --- | --- |

Australie (5)

| | Belarus |
| --- | --- |

Belarus

| | Canada |
| --- | --- |

Canada

| | Etats-Unis d'Amérique (6) |
| --- | --- |

Etats-Unis d'Amérique (6)

| | Fédération de Russie |
| --- | --- |

Fédération de Russie

| | Japon |
| --- | --- |

Japon

| | Norvège |
| --- | --- |

Norvège

| | Nouvelle-Zélande (7) |
| --- | --- |

Nouvelle-Zélande (7)

| | Suisse y compris Liechtenstein (8) |
| --- | --- |

Suisse y compris Liechtenstein (8)

| | Turquie |
| --- | --- |

Turquie

| | Union Européenne: | Allemagne |
| --- | --- | --- |

Union Européenne:

Allemagne

| | Autriche |
| --- | --- |

Autriche

| | Belgique |
| --- | --- |

Belgique

| | Bulgarie |
| --- | --- |

Bulgarie

| | Chypre |
| --- | --- |

Chypre

| | Danemark |
| --- | --- |

Danemark

| | Espagne |
| --- | --- |

Espagne

| | Estonie |
| --- | --- |

Estonie

| | Finlande |
| --- | --- |

Finlande

| | France |
| --- | --- |

France

| | Grèce |
| --- | --- |

Grèce

| | Hongrie |
| --- | --- |

Hongrie

| | Irlande |
| --- | --- |

Irlande

| | Italie |
| --- | --- |

Italie

| | Lettonie |
| --- | --- |

Lettonie

| | Lituanie |
| --- | --- |

Lituanie

| | Luxembourg |
| --- | --- |

Luxembourg

| | Malte |
| --- | --- |

Malte

| | Pays-Bas |
| --- | --- |

Pays-Bas

| | Pologne |
| --- | --- |

Pologne

| | Portugal |
| --- | --- |

Portugal

| | République tchèque |
| --- | --- |

République tchèque

| | Roumanie |
| --- | --- |

Roumanie

| | Royaume-Uni |
| --- | --- |

Royaume-Uni

| | Slovaquie |
| --- | --- |

Slovaquie

| | Slovénie |
| --- | --- |

Slovénie

| | Suède |
| --- | --- |

Suède

Des détails complets sur les conditions régissant l'admission au bénéfice du SGP dans ces pays peuvent être obtenus des autorités désignées par les pays exportateurs bénéficiaires ou de l'administration des douanes des pays donneurs qui figurent dans la liste ci-dessus. Une note d'information peut également être obtenue du secrétariat de la CNUCED

II.   Conditions générales

Pour être admis au bénéfice des préférences, les produits doivent:

| (a) | correspondre à la définition établie des produits pouvant bénéficier du régime de préférences dans les pays de destination. La description figurant sur la formule doit être suffisamment détaillée pour que les produits puissent être identifiés par l'agent des douanes qui les examine; |
| --- | --- |

(a)

correspondre à la définition établie des produits pouvant bénéficier du régime de préférences dans les pays de destination. La description figurant sur la formule doit être suffisamment détaillée pour que les produits puissent être identifiés par l'agent des douanes qui les examine;

| (b) | satisfaire aux règles d'origine du pays de destination. Chacun des articles d'une même expédition doit répondre aux conditions prescrites; et |
| --- | --- |

(b)

satisfaire aux règles d'origine du pays de destination. Chacun des articles d'une même expédition doit répondre aux conditions prescrites; et

| (c) | satisfaire aux conditions d'expédition spécifiées par le pays de destination. En général, les produits doivent être expédiés directement du pays d'exportation au pays de destination; toutefois, la plupart des pays donneurs de préférences acceptent sous certaines conditions le passage par des pays intermédiaires (pour l'Australie, l'expédition directe n'est pas nécessaire). |
| --- | --- |

(c)

satisfaire aux conditions d'expédition spécifiées par le pays de destination. En général, les produits doivent être expédiés directement du pays d'exportation au pays de destination; toutefois, la plupart des pays donneurs de préférences acceptent sous certaines conditions le passage par des pays intermédiaires (pour l'Australie, l'expédition directe n'est pas nécessaire).

III.   Indications à porter dans la case 8

Pour bénéficier des préférences, les produits doivent avoir été, soit entièrement obtenus, soit suffisamment ouvrés ou transformés conformément aux règles d'origine des pays de destination.

| (a) | Produits entièrement obtenus: pour l'exportation vers tous les pays figurant dans la liste de la section, il y a lieu d'inscrire la lettre «P» dans la case 8 (pour l'Australie et la Nouvelle-Zélande, la case 8 peut être laissée en blanc). |
| --- | --- |

(a)

Produits entièrement obtenus: pour l'exportation vers tous les pays figurant dans la liste de la section, il y a lieu d'inscrire la lettre «P» dans la case 8 (pour l'Australie et la Nouvelle-Zélande, la case 8 peut être laissée en blanc).

| (b) | Produits suffisamment ouvres ou transformés: pour l'exportation vers les pays figurant ci-après, les indications à porter dans la case S doivent être les suivantes:






  (1) | États Unis d'Amérique: dans le cas d'expédition provenant d'un seul pays, inscrire la lettre «Y» ou, dans le cas d'expéditions provenant d'un groupe de pays reconnu comme un seul, la lettre «Z». suivie de la somme du coût ou de la valeur des matières et du coût direct de la transformation, exprimée, en pourcentage du prix départ usine des marchandises exportées (exemple: «Y» 35 % ou «Z» 35 %); |
| --- | --- | --- |

(b)

Produits suffisamment ouvres ou transformés: pour l'exportation vers les pays figurant ci-après, les indications à porter dans la case S doivent être les suivantes:

(1)

États Unis d'Amérique: dans le cas d'expédition provenant d'un seul pays, inscrire la lettre «Y» ou, dans le cas d'expéditions provenant d'un groupe de pays reconnu comme un seul, la lettre «Z». suivie de la somme du coût ou de la valeur des matières et du coût direct de la transformation, exprimée, en pourcentage du prix départ usine des marchandises exportées (exemple: «Y» 35 % ou «Z» 35 %);

| (2) | Canada: il y a lieu d'inscrire dans la case S la lettre «G» pur les produits qui satisfont aux critères d'origine après ouvraison ou transformation dans plusieurs des pays les moins avancés: sinon, inscrira la lettre «F»; |
| --- | --- |

(2)

Canada: il y a lieu d'inscrire dans la case S la lettre «G» pur les produits qui satisfont aux critères d'origine après ouvraison ou transformation dans plusieurs des pays les moins avancés: sinon, inscrira la lettre «F»;

| (3) | Japon, Norvège, Suisse y compris Liechtenstein, Turquie et l'Union européenne: inscrire dans la case 8 la lettre «W» suivie de la position tarifaire à quatre chiffres occupée par le produit exporté dans le Système harmonisé de désignation et de codification des marchandises (Système harmonisé) (exemple «W» 96.18); |
| --- | --- |

(3)

Japon, Norvège, Suisse y compris Liechtenstein, Turquie et l'Union européenne: inscrire dans la case 8 la lettre «W» suivie de la position tarifaire à quatre chiffres occupée par le produit exporté dans le Système harmonisé de désignation et de codification des marchandises (Système harmonisé) (exemple «W» 96.18);

| (4) | Fédération de Russie: pour les produits avec valeur ajoutée dans le pays exportateur bénéficiaire de préférences, il y a lieu d'inscrire la lettre «Y» dans la case 8, en la faisant suivre de la valeur des matières et des composants importés, exprimée en pourcentage du prix fob des marchandises exportées (exemple: «Y» 45 %); pour les produits obtenus dans un pays bénéficiaire de préférences et ouvrés ou transformés dans un ou plusieurs autres pays bénéficiaires, il y a lieu d'inscrire les lettre «Pk» dans la case 8; |
| --- | --- |

(4)

Fédération de Russie: pour les produits avec valeur ajoutée dans le pays exportateur bénéficiaire de préférences, il y a lieu d'inscrire la lettre «Y» dans la case 8, en la faisant suivre de la valeur des matières et des composants importés, exprimée en pourcentage du prix fob des marchandises exportées (exemple: «Y» 45 %); pour les produits obtenus dans un pays bénéficiaire de préférences et ouvrés ou transformés dans un ou plusieurs autres pays bénéficiaires, il y a lieu d'inscrire les lettre «Pk» dans la case 8;

| (5) | Australie et Nouvelle-Zélande: il n'est pas nécessaire de remplir la case 8. Il suffit de fane une déclaration appropriée dans la case 12.” |
| --- | --- |

(5)

Australie et Nouvelle-Zélande: il n'est pas nécessaire de remplir la case 8. Il suffit de fane une déclaration appropriée dans la case 12.”

---

(1)  For Australia, the main requirement is the exporter's declaration on the normal commercial invoice. Form A. accompanied by the normal commercial invoice, is an acceptable alternative, but official certification is not required.

(2)  Official certification is not required.

(3)  The Principality of Liechtenstein forms, pursuant to the Treaty of 29 March 1923, a customs union with Switzerland.

(4)  The United States does not require GSP Form A. A declaration setting forth all pertinent detailed information concerning the production or manufacture of the merchandise is considered sufficient only if requested by the district collector of customs.

(5)  Pour l'Australie, l'exigence de base est une attestation de l'exportateur sur la facture habituelle. La formule A, accompagnée de la facture habituelle, peut être acceptée en remplacement, mais une certification officielle n'est pas exigée.

(6)  Les États-Unis n'exigent pas de certificat SGP Formule A. Une déclaration reprenant toute information appropriée et détaillée concernant la production ou la fabrication de la marchandise est considérée comme suffisante, et doit être présentée uniquement à la demande du receveur des douanes du district (District collector of Customs).

(7)  Un visa officiel n'est pas exigé.

(8)  D'après l'Accord du 29 mars 1923, la Principauté du Liechtenstein forme une union douanière avec la Suisse.

---

VI LISA

„18 LISA

(nimetatud artikli 97m lõikes 3)

Arvedeklaratsioon

Arvedeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja reprodutseerida.

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2) au sens des règles d'origine du Système des préférences tarifaires généralisées de la Communauté européenne et ... (3).

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... preferential origin (2) according to rules of origin of the Generalized System of Preferences of the European Community and ... (3).

...

(Koht ja kuupäev) (4)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi) (5)

---

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab Euroopa Liidu heakskiidetud eksportija artikli 97v lõike 4 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui arvedeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija (see on alati nii, kui kaubaarve deklaratsioon koostatakse soodustatud riikides), jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk jäetakse tühjaks).

1

(2)  Tuleb märkida toodete päritoluriik. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast artikli 97j tähenduses, peab eksportija nende kohta selgelt märkima tähise „CM” dokumendile, millel deklaratsioon esitatakse.

2

(3)  Vajaduse korral tuleb märkida üks järgmistest tähistest: „EU cumulation”, „Norway cumulation”, „Switzerland cumulation”, „Turkey cumulation”, „regional cumulation”, „extended cumulation with country x” või „Cumul UE”, „Cumul Norvège”, „Cumul Suisse”, „Cumul Turquie”, „cumul regional”, „cumul étendu avec le pays x”.

3

(4)  Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need tähised märkimata jätta.

4

(5)  Vt artikli 97v lõik 7 (kehtib üksnes Euroopa Liidu heakskiidetud eksportijate suhtes). Juhul, kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutanu nimi.”

5

---