# Euroopan unionin C 156/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 156 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta7. heinäkuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 156

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta7. heinäkuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | Alueiden komitea |
| | 23. maaliskuuta 2007 pidetty 69. täysistunto |
| 2007/C 156/01 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisön koheesiopolitiikan vipuvaikutus | 1 |
| 2007/C 156/02 | Alueiden komitean lausunto Nuorten osallistuminen ja heille tiedottaminen: Valkoisen kirjan EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet seuranta | 8 |
| 2007/C 156/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Katsaus yhtenäismarkkinoiden tulevaisuuteen ja eurooppalaiseen yhteiskuntaan | 14 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

23. maaliskuuta 2007 pidetty 69. täysistunto

2007/C 156/01

Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisön koheesiopolitiikan vipuvaikutus

1

2007/C 156/02

Alueiden komitean lausunto Nuorten osallistuminen ja heille tiedottaminen: Valkoisen kirjan EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet seuranta

8

2007/C 156/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Katsaus yhtenäismarkkinoiden tulevaisuuteen ja eurooppalaiseen yhteiskuntaan

14

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

23. maaliskuuta 2007 pidetty 69. täysistunto

| 7.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yhteisön koheesiopolitiikan vipuvaikutus”

(2007/C 156/01)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että Euroopan unionissa on parhaillaan käynnissä voimakkaita yhteiskunnallis-taloudellisia muutoksia ja että unionin on vastattava teknologian mukanaan tuomiin vaatimuksiin. Vuonna 2000 hyväksytyssä Lissabonin ohjelmassa keskitytään juuri tähän mittavaan haasteeseen eli sellaisen eurooppalaisen mallin säilyttämiseen ja parantamiseen, jossa vauraus ja yhteisvastuu ovat yhdistettävissä toisiinsa. Päämäärä on mahdollista saavuttaa ainoastaan säilyttämällä vankat poliittiset puitteet, joissa toimijoille voidaan antaa tarvittavat välineet tilaisuuksien hyödyntämiseen ja vastata samalla toimien kerrannaisvaikutuksiin. Edellä mainitut haasteet koskettavat eniten muun muassa unionin alueita ja paikallisyhteisöjä, mutta ne pystyvät myös merkittävässä määrin muuttaman strategiset suuntaukset todellisiksi konkreettisiksi toimiksi saamalla eri alueiden yhteiskunta- ja talouselämän toimijat liikkeelle. |
| --- | --- |

—

katsoo, että Euroopan unionissa on parhaillaan käynnissä voimakkaita yhteiskunnallis-taloudellisia muutoksia ja että unionin on vastattava teknologian mukanaan tuomiin vaatimuksiin. Vuonna 2000 hyväksytyssä Lissabonin ohjelmassa keskitytään juuri tähän mittavaan haasteeseen eli sellaisen eurooppalaisen mallin säilyttämiseen ja parantamiseen, jossa vauraus ja yhteisvastuu ovat yhdistettävissä toisiinsa. Päämäärä on mahdollista saavuttaa ainoastaan säilyttämällä vankat poliittiset puitteet, joissa toimijoille voidaan antaa tarvittavat välineet tilaisuuksien hyödyntämiseen ja vastata samalla toimien kerrannaisvaikutuksiin. Edellä mainitut haasteet koskettavat eniten muun muassa unionin alueita ja paikallisyhteisöjä, mutta ne pystyvät myös merkittävässä määrin muuttaman strategiset suuntaukset todellisiksi konkreettisiksi toimiksi saamalla eri alueiden yhteiskunta- ja talouselämän toimijat liikkeelle.

| — | katsoo, että Euroopan unionin uudistettu kasvu- ja työllisyysstrategia voi onnistua vain, jos unioni kykenee mobilisoimaan resurssinsa kaikilla alueillaan. Sekä jäsenvaltioiden että EU:n budjettiin kohdistuu kuitenkin paineita. EU:n on siksi pyrittävä moninkertaistamaan käytettävissään olevien määrärahojen vaikutukset mahdollisimman tehokkaasti. Alueiden komitea katsoo, että koheesiopolitiikka on sekä strategisen suuntauksensa että täytäntöönpanomekanismiensa ansiosta väline, jolla unionin tavoitteiden avulla saavutettavat vaikutukset voidaan moninkertaistaa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että Euroopan unionin uudistettu kasvu- ja työllisyysstrategia voi onnistua vain, jos unioni kykenee mobilisoimaan resurssinsa kaikilla alueillaan. Sekä jäsenvaltioiden että EU:n budjettiin kohdistuu kuitenkin paineita. EU:n on siksi pyrittävä moninkertaistamaan käytettävissään olevien määrärahojen vaikutukset mahdollisimman tehokkaasti. Alueiden komitea katsoo, että koheesiopolitiikka on sekä strategisen suuntauksensa että täytäntöönpanomekanismiensa ansiosta väline, jolla unionin tavoitteiden avulla saavutettavat vaikutukset voidaan moninkertaistaa.

| — | katsoo, että koheesiopolitiikan vipuvaikutusta voidaan tehostaa ohjelmakaudella 2007–2013. Koheesiopolitiikan käytännössä kokeiltuja ja vakiintuneita periaatteita on täydennetty tietyillä toimenpiteillä: omaksutaan entistä strategisempi koheesiopoliittinen lähestymistapa, kohdennetaan määrärahat tarkoin ja keskitetään ne tiukemmin politiikan painopistealoille, parannetaan oikeuspuitteita, jotta voidaan ottaa käyttöön pitkälle kehitettyjä, innovatiivisia rahoitusmekanismeja, annetaan kaupunkien kehittämisohjelmille niille kuuluva painoarvo ja tehostetaan alueiden yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että koheesiopolitiikan vipuvaikutusta voidaan tehostaa ohjelmakaudella 2007–2013. Koheesiopolitiikan käytännössä kokeiltuja ja vakiintuneita periaatteita on täydennetty tietyillä toimenpiteillä: omaksutaan entistä strategisempi koheesiopoliittinen lähestymistapa, kohdennetaan määrärahat tarkoin ja keskitetään ne tiukemmin politiikan painopistealoille, parannetaan oikeuspuitteita, jotta voidaan ottaa käyttöön pitkälle kehitettyjä, innovatiivisia rahoitusmekanismeja, annetaan kaupunkien kehittämisohjelmille niille kuuluva painoarvo ja tehostetaan alueiden yhteistyötä.

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan komission 24. maaliskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta komitean lausunto,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 20. heinäkuuta 2006 päivätyn kirjeen, jossa AK:ta pyydetään laatimaan lausunto aluepolitiikan vaikutuksista EU:n yhteenkuuluvuuteen,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 1. kesäkuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013”, KOM(2004) 101 lopullinen (CdR 162/2004 fin) (1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus” (CdR 120/2004 fin) (2),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto — Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007–2013”, KOM(2005) 299 lopullinen (CdR 140/2005 fin),

ottaa huomioon”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan 11. joulukuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 118/2006 rev. 2), jonka esittelijä oli Andalusian aluehallituksen puheenjohtaja Manuel Chaves González (ES, PSE),

hyväksyi 23. maaliskuuta 2007 pitämässään 69. täysistunnossa seuraavan lausunnon.

1.   Lausunnon yhteiskunnallis-taloudellinen ja poliittinen konteksti

| 1.1 | Euroopan komissio ilmoitti 24. maaliskuuta 2006 päivätyssä, komission jäsenen Margot Wallströmin allekirjoittamassa kirjeessä olevansa kiinnostunut saamaan alueiden komitean suuntaa-antavan lausunnon rakennerahastojen avulla toteutettavan yhteisön koheesiopolitiikan vipuvaikutuksesta. Komissio katsoo komitean lausunnon olevan arvokas panos neljänteen koheesiokertomukseen, joka on määrä antaa keväällä 2007. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan komissio ilmoitti 24. maaliskuuta 2006 päivätyssä, komission jäsenen Margot Wallströmin allekirjoittamassa kirjeessä olevansa kiinnostunut saamaan alueiden komitean suuntaa-antavan lausunnon rakennerahastojen avulla toteutettavan yhteisön koheesiopolitiikan vipuvaikutuksesta. Komissio katsoo komitean lausunnon olevan arvokas panos neljänteen koheesiokertomukseen, joka on määrä antaa keväällä 2007.

| 1.2 | Alueiden komitea on myös saanut 20. heinäkuuta 2006 päivätyn kirjeen Euroopan parlamentin puhemieheltä Josep Borrellilta. Hän on pyytänyt AK:ta laatimaan lausunnon Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnan jäsenen Francisca Pleguezuelos Aguilarin (PSE, ES) mietinnöstä, jonka aiheena on rakennepolitiikan vaikutukset EU:n yhteenkuuluvuuteen. COTER-valiokunta päätti, että käsillä oleva suuntaa-antava lausunto on samalla vastaus parlamentin pyyntöön. |
| --- | --- |

1.2

Alueiden komitea on myös saanut 20. heinäkuuta 2006 päivätyn kirjeen Euroopan parlamentin puhemieheltä Josep Borrellilta. Hän on pyytänyt AK:ta laatimaan lausunnon Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnan jäsenen Francisca Pleguezuelos Aguilarin (PSE, ES) mietinnöstä, jonka aiheena on rakennepolitiikan vaikutukset EU:n yhteenkuuluvuuteen. COTER-valiokunta päätti, että käsillä oleva suuntaa-antava lausunto on samalla vastaus parlamentin pyyntöön.

| 1.3 | Käsillä olevalla lausunnolla pyritään antamaan panos laajentuneen Euroopan koheesiopolitiikan tulevaisuudesta käytävään keskusteluun ja ottamaan kantaa kyseisen politiikan osuuteen unionin talousarviosta. Komitean mielestä useilla aiemmin tehdyillä ehdotuksilla Euroopan unionin koheesiopolitiikan tehokkuus on asetettu kyseenalaiseksi, ja politiikkaa on tarkistettava uusien jäsenten liittyessä unioniin ja toiminnan maailmanlaajuistuessa entisestään. Komitea on huolestunut ennen kaikkea siitä, että kyseisissä ehdotuksissa koheesiopolitiikan vaikutuksia ei ole arvioitu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

Käsillä olevalla lausunnolla pyritään antamaan panos laajentuneen Euroopan koheesiopolitiikan tulevaisuudesta käytävään keskusteluun ja ottamaan kantaa kyseisen politiikan osuuteen unionin talousarviosta. Komitean mielestä useilla aiemmin tehdyillä ehdotuksilla Euroopan unionin koheesiopolitiikan tehokkuus on asetettu kyseenalaiseksi, ja politiikkaa on tarkistettava uusien jäsenten liittyessä unioniin ja toiminnan maailmanlaajuistuessa entisestään. Komitea on huolestunut ennen kaikkea siitä, että kyseisissä ehdotuksissa koheesiopolitiikan vaikutuksia ei ole arvioitu asianmukaisesti.

| 1.4 | Euroopan unionissa on parhaillaan käynnissä voimakkaita yhteiskunnallis-taloudellisia muutoksia, ja unionin on vastattava teknologian mukanaan tuomiin vaatimuksiin. Vuonna 2000 hyväksytyssä Lissabonin ohjelmassa keskitytään juuri tähän mittavaan haasteeseen eli sellaisen eurooppalaisen mallin säilyttämiseen ja parantamiseen, jossa vauraus ja yhteisvastuu ovat yhdistettävissä toisiinsa. Tässä mielessä on paikallaan todeta, että päämäärä on mahdollista saavuttaa ainoastaan säilyttämällä vankat poliittiset puitteet, joissa toimijoille voidaan antaa tarvittavat välineet tilaisuuksien hyödyntämiseen ja vastata samalla toimien kerrannaisvaikutuksiin. |
| --- | --- |

1.4

Euroopan unionissa on parhaillaan käynnissä voimakkaita yhteiskunnallis-taloudellisia muutoksia, ja unionin on vastattava teknologian mukanaan tuomiin vaatimuksiin. Vuonna 2000 hyväksytyssä Lissabonin ohjelmassa keskitytään juuri tähän mittavaan haasteeseen eli sellaisen eurooppalaisen mallin säilyttämiseen ja parantamiseen, jossa vauraus ja yhteisvastuu ovat yhdistettävissä toisiinsa. Tässä mielessä on paikallaan todeta, että päämäärä on mahdollista saavuttaa ainoastaan säilyttämällä vankat poliittiset puitteet, joissa toimijoille voidaan antaa tarvittavat välineet tilaisuuksien hyödyntämiseen ja vastata samalla toimien kerrannaisvaikutuksiin.

| 1.5 | Edellä mainitut haasteet koskettavat eniten muun muassa unionin alueita ja paikallisyhteisöjä, mutta ne pystyvät myös merkittävässä määrin muuttaman strategiset suuntaukset todellisiksi konkreettisiksi toimiksi saamalla eri alueiden yhteiskunta- ja talouselämän toimijat liikkeelle. |
| --- | --- |

1.5

Edellä mainitut haasteet koskettavat eniten muun muassa unionin alueita ja paikallisyhteisöjä, mutta ne pystyvät myös merkittävässä määrin muuttaman strategiset suuntaukset todellisiksi konkreettisiksi toimiksi saamalla eri alueiden yhteiskunta- ja talouselämän toimijat liikkeelle.

| 1.6 | Euroopan unionin uudistettu kasvu- ja työllisyysstrategia voi onnistua vain, jos unioni kykenee mobilisoimaan resurssinsa kaikilla alueillaan. Sekä jäsenvaltioiden että EU:n budjettiin kohdistuu kuitenkin paineita. EU:n on siksi pyrittävä moninkertaistamaan käytettävissään olevien määrärahojen vaikutukset mahdollisimman tehokkaasti. Alueiden komitea katsoo, että koheesiopolitiikka on sekä strategisen suuntauksensa että täytäntöönpanomekanismiensa ansiosta väline, jolla unionin tavoitteiden avulla saavutettavat vaikutukset voidaan moninkertaistaa. |
| --- | --- |

1.6

Euroopan unionin uudistettu kasvu- ja työllisyysstrategia voi onnistua vain, jos unioni kykenee mobilisoimaan resurssinsa kaikilla alueillaan. Sekä jäsenvaltioiden että EU:n budjettiin kohdistuu kuitenkin paineita. EU:n on siksi pyrittävä moninkertaistamaan käytettävissään olevien määrärahojen vaikutukset mahdollisimman tehokkaasti. Alueiden komitea katsoo, että koheesiopolitiikka on sekä strategisen suuntauksensa että täytäntöönpanomekanismiensa ansiosta väline, jolla unionin tavoitteiden avulla saavutettavat vaikutukset voidaan moninkertaistaa.

| 1.7 | Tässä lausunnossa on tarkoitus antaa aineksia keskusteluun tarkastelemalla vipuvaikutusta laajasti ja ottamalla huomioon, miten koheesiopolitiikka vaikuttaa unionin alueisiin. Metodologiaa käsittelevässä liitteessä annetaan tarpeelliset tiedot siitä, millaisiin tieteellisiin menetelmiin lausunnossa on turvauduttu ja miten komitea on työstänyt lausuntoa. (3) |
| --- | --- |

1.7

Tässä lausunnossa on tarkoitus antaa aineksia keskusteluun tarkastelemalla vipuvaikutusta laajasti ja ottamalla huomioon, miten koheesiopolitiikka vaikuttaa unionin alueisiin. Metodologiaa käsittelevässä liitteessä annetaan tarpeelliset tiedot siitä, millaisiin tieteellisiin menetelmiin lausunnossa on turvauduttu ja miten komitea on työstänyt lausuntoa. (3)

2.   Perustietoa vipuvaikutus-käsitteen ulottuvuuksista

Tässä lausunnossaan alueiden komitea ehdottaa, että vipuvaikutus mielletään laaja-alaisesti siten, että huomioidaan tietyt tekijät, joilla on merkitystä rakennerahastojen vaikutusta arvioitaessa. Niinpä lausunnossa otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon yhteisön varojen vipuvaikutus ja käsitellään seuraavia aloja:

| — | rahoitusnäkökohdat |
| --- | --- |

—

rahoitusnäkökohdat

| — | teemaattisen keskittämisen poliittiset ja strategiset näkökohdat |
| --- | --- |

—

teemaattisen keskittämisen poliittiset ja strategiset näkökohdat

| — | institutionaalisten valmiuksien kohentaminen |
| --- | --- |

—

institutionaalisten valmiuksien kohentaminen

| — | Euroopan yhteenkuuluvuuden tiivistäminen. |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteenkuuluvuuden tiivistäminen.

2.1   Vipuvaikutuksen rahoitusnäkökohdat

| 2.1.1 | Koheesiopolitiikka tarjoaa Euroopan laajuisesti merkittävää lisäarvoa, sillä yhteisön varojen turvin saadaan aikaan enemmän tuloksia ja saadaan liikkeelle enemmän toimijoita kuin kansallisella tai aluetasolla. Euroopan komission arvioiden (4) mukaan jokaista EU:n koheesiopolitiikan puitteissa tavoite 1 -alueilla käytettyä euroa kohden käytetään keskimäärin 0,9 euroa muita varoja. Tavoitteen 2 piiriin kuuluvilla alueilla muita varoja kertyy keskimäärin 3 euroa kutakin investoitua euroa kohden. |
| --- | --- |

2.1.1

Koheesiopolitiikka tarjoaa Euroopan laajuisesti merkittävää lisäarvoa, sillä yhteisön varojen turvin saadaan aikaan enemmän tuloksia ja saadaan liikkeelle enemmän toimijoita kuin kansallisella tai aluetasolla. Euroopan komission arvioiden (4) mukaan jokaista EU:n koheesiopolitiikan puitteissa tavoite 1 -alueilla käytettyä euroa kohden käytetään keskimäärin 0,9 euroa muita varoja. Tavoitteen 2 piiriin kuuluvilla alueilla muita varoja kertyy keskimäärin 3 euroa kutakin investoitua euroa kohden.

| 2.1.2 | Moninkertaistava vaikutus saadaan aikaan ensinnäkin keskittämällä rakennerahastotoimet temaattisesti ja maantieteellisesti. Toimien keskittäminen, johon liittyy kohtuullinen määrä välineitä, lisää mahdollisuuksia saavuttaa tarpeellinen kriittinen massa ja luo näin edellytykset investointien kehittämiselle vastaisuudessa. Toimien maantieteellinen ja temaattinen keskittäminen saattaa siis lisätä kykyä houkutella alueelle investointeja, sillä näin sijoituksia voidaan tehdä aiempaa huokeammin kustannuksin. |
| --- | --- |

2.1.2

Moninkertaistava vaikutus saadaan aikaan ensinnäkin keskittämällä rakennerahastotoimet temaattisesti ja maantieteellisesti. Toimien keskittäminen, johon liittyy kohtuullinen määrä välineitä, lisää mahdollisuuksia saavuttaa tarpeellinen kriittinen massa ja luo näin edellytykset investointien kehittämiselle vastaisuudessa. Toimien maantieteellinen ja temaattinen keskittäminen saattaa siis lisätä kykyä houkutella alueelle investointeja, sillä näin sijoituksia voidaan tehdä aiempaa huokeammin kustannuksin.

| 2.1.3 | Toiseksi vipuvaikutusta saa aikaan myös moninaisten rahoitusvälineiden käyttömahdollisuus, joskaan jäsenvaltiot ja alueet eivät useinkaan pysty käyttämään tarkoituksenmukaisesti kaikkia mahdollisia koheesiopoliittisia välineitä. Komitean tekemässä tutkimuksessa esimerkiksi kokonaistuen on havaittu olevan joustava väline, jonka avulla on mahdollista tuottaa ja lisätä monien hankkeiden ja ohjelmien rahoituksellista vipuvaikutusta. |
| --- | --- |

2.1.3

Toiseksi vipuvaikutusta saa aikaan myös moninaisten rahoitusvälineiden käyttömahdollisuus, joskaan jäsenvaltiot ja alueet eivät useinkaan pysty käyttämään tarkoituksenmukaisesti kaikkia mahdollisia koheesiopoliittisia välineitä. Komitean tekemässä tutkimuksessa esimerkiksi kokonaistuen on havaittu olevan joustava väline, jonka avulla on mahdollista tuottaa ja lisätä monien hankkeiden ja ohjelmien rahoituksellista vipuvaikutusta.

| 2.1.4 | Muita hyvin mielenkiintoisia välineitä vipuvaikutuksen mahdolliseksi tehostamiseksi ovat yrityksille, erityisesti pk-yrityksille tarkoitetut, rakennerahastovaroin osarahoitettavat rahoitusjärjestelyt, kuten riskipääomarahastot, takuurahastot, lainarahastot ja kaupunkien kehittämisrahastot. Monilla tukikelpoisilla alueilla on näistä rakennerahastojen rahoitusvälineistä jo lukuisia kokemuksia erityisesti riskipääomarahoituksen alalla. Tämä koskee myös sellaisten käyttöpääomarahastojen luomista, joiden avulla aluekehitystä voidaan edistää myös tukikauden päätyttyä. Myös JEREMIE-, JASPERS- ja JESSICA-aloitteisiin on syytä suhtautua myönteisesti. Niitä tukevat mm. Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR), jotka voivat olla hyvin tärkeitä toimijoita tämäntyyppisiä toimia toteutettaessa. |
| --- | --- |

2.1.4

Muita hyvin mielenkiintoisia välineitä vipuvaikutuksen mahdolliseksi tehostamiseksi ovat yrityksille, erityisesti pk-yrityksille tarkoitetut, rakennerahastovaroin osarahoitettavat rahoitusjärjestelyt, kuten riskipääomarahastot, takuurahastot, lainarahastot ja kaupunkien kehittämisrahastot. Monilla tukikelpoisilla alueilla on näistä rakennerahastojen rahoitusvälineistä jo lukuisia kokemuksia erityisesti riskipääomarahoituksen alalla. Tämä koskee myös sellaisten käyttöpääomarahastojen luomista, joiden avulla aluekehitystä voidaan edistää myös tukikauden päätyttyä. Myös JEREMIE-, JASPERS- ja JESSICA-aloitteisiin on syytä suhtautua myönteisesti. Niitä tukevat mm. Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR), jotka voivat olla hyvin tärkeitä toimijoita tämäntyyppisiä toimia toteutettaessa.

| 2.1.5 | Tämänkaltaisilla välineillä voidaan niin ikään samalla tehostaa viranomaisten valmiuksia tehdä yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten ja yksityisten pankkien kanssa, sillä niistä voidaan saada rahoitusta muihin kehittämishankkeisiin. Kyseisten välineiden lisäetuna on myös, että ne saattavat hyvinkin omalta osaltaan joustavoittaa rakennerahastojen hallinnointia ja parantaa niin EIP:n kuin EIR:n avulla mukaan saatavien ulkoisten toimijoiden käsitystä toimien toteuttajien vakavaraisuudesta. |
| --- | --- |

2.1.5

Tämänkaltaisilla välineillä voidaan niin ikään samalla tehostaa viranomaisten valmiuksia tehdä yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten ja yksityisten pankkien kanssa, sillä niistä voidaan saada rahoitusta muihin kehittämishankkeisiin. Kyseisten välineiden lisäetuna on myös, että ne saattavat hyvinkin omalta osaltaan joustavoittaa rakennerahastojen hallinnointia ja parantaa niin EIP:n kuin EIR:n avulla mukaan saatavien ulkoisten toimijoiden käsitystä toimien toteuttajien vakavaraisuudesta.

| 2.1.6 | Vipuvaikutusta voidaan lisätä myös parantamalla tiettyjä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden lujittamiseen liittyviä tekijöitä. Verraten lyhyellä aikavälillä toteutettavien yksityisten investointien kannalta olennaisia tekijöitä ovat kyky kartoittaa esteet, joiden vuoksi yksityiset sijoittajat ottavat hankkeisiin välimatkaa, sekä yksityissektorin kanssa muodostettavien projektiryhmien ja erilaisten kumppanuuksien luominen ja tukeminen. |
| --- | --- |

2.1.6

Vipuvaikutusta voidaan lisätä myös parantamalla tiettyjä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden lujittamiseen liittyviä tekijöitä. Verraten lyhyellä aikavälillä toteutettavien yksityisten investointien kannalta olennaisia tekijöitä ovat kyky kartoittaa esteet, joiden vuoksi yksityiset sijoittajat ottavat hankkeisiin välimatkaa, sekä yksityissektorin kanssa muodostettavien projektiryhmien ja erilaisten kumppanuuksien luominen ja tukeminen.

| 2.1.7 | Koheesiopolitiikka mahdollistaa lisäksi vakaan rahoituksen ja monivuotisen ohjelmoinnin ansiosta kiinteän suhteen yksityissektoriin, joka pystyy tekemään julkista sektoria mittavampia ja pitkäaikaisempia investointeja. Tämä koheesiopolitiikalle tunnusomainen piirre, joka erottaa sen jäsenvaltioiden vastaavista toimista, luo varmasti uutta ja täydentävää varteenotettavaa lisäarvoa. |
| --- | --- |

2.1.7

Koheesiopolitiikka mahdollistaa lisäksi vakaan rahoituksen ja monivuotisen ohjelmoinnin ansiosta kiinteän suhteen yksityissektoriin, joka pystyy tekemään julkista sektoria mittavampia ja pitkäaikaisempia investointeja. Tämä koheesiopolitiikalle tunnusomainen piirre, joka erottaa sen jäsenvaltioiden vastaavista toimista, luo varmasti uutta ja täydentävää varteenotettavaa lisäarvoa.

| 2.1.8 | On myös otettava huomioon, että eräissä jäsenvaltioissa, erityisesti kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa, julkisten investointien voimakas lisääntyminen saattaisi vaarantaa valtiontalouden alijäämäkriteerin sekä vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen noudattamisen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien solmiminen aiempaa useammin saattaisi olla pätevä vaihtoehtoisratkaisu sen sijaan että lisättäisiin suoraan julkisia investointeja. |
| --- | --- |

2.1.8

On myös otettava huomioon, että eräissä jäsenvaltioissa, erityisesti kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa, julkisten investointien voimakas lisääntyminen saattaisi vaarantaa valtiontalouden alijäämäkriteerin sekä vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen noudattamisen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien solmiminen aiempaa useammin saattaisi olla pätevä vaihtoehtoisratkaisu sen sijaan että lisättäisiin suoraan julkisia investointeja.

2.2   Politiikkojen strategiset suuntaviivat

| 2.2.1 | Julkiset investoinnit on määriteltävä huolellisesti ja suunniteltava asianmukaisesti kaikilla tasoilla. Niinpä onkin tärkeää korostaa, että koheesiopolitiikka on keskeisessä asemassa nivottaessa alueelliset ja valtakunnalliset painopisteet toisiinsa, jotta saadaan aikaan Euroopan laajuisia yhteisvaikutuksia. Yhteisön investointistrategiaa on täydennettävä vastaavilla alueellisilla ja kansallisilla politiikoilla, joilla on vaikutettava korkealaatuisiin julkisiin investointeihin ensisijaisesti Lissabonin strategiaan sekä sen ja Göteborgin strategian yhteennivomiseen liittyvillä aloilla. |
| --- | --- |

2.2.1

Julkiset investoinnit on määriteltävä huolellisesti ja suunniteltava asianmukaisesti kaikilla tasoilla. Niinpä onkin tärkeää korostaa, että koheesiopolitiikka on keskeisessä asemassa nivottaessa alueelliset ja valtakunnalliset painopisteet toisiinsa, jotta saadaan aikaan Euroopan laajuisia yhteisvaikutuksia. Yhteisön investointistrategiaa on täydennettävä vastaavilla alueellisilla ja kansallisilla politiikoilla, joilla on vaikutettava korkealaatuisiin julkisiin investointeihin ensisijaisesti Lissabonin strategiaan sekä sen ja Göteborgin strategian yhteennivomiseen liittyvillä aloilla.

| 2.2.2 | Tällaiset investoinnit liittyvät koulutukseen, tietoon, innovointiin ja tutkimukseen, ympäristönsuojeluun, sosiaalipalveluihin, elinikäiseen oppimiseen ja Euroopan laajuisten rakenteiden luomiseen. Ne vaikuttavat kysyntään, ja niillä on lisäksi pitkällä aikavälillä rakennevaikutuksia talouteen, sillä ne lisäävät talouskasvua ja alueiden kilpailukykyä. Koheesiopolitiikan vipuvaikutuksen taustalla on useita tekijöitä. |
| --- | --- |

2.2.2

Tällaiset investoinnit liittyvät koulutukseen, tietoon, innovointiin ja tutkimukseen, ympäristönsuojeluun, sosiaalipalveluihin, elinikäiseen oppimiseen ja Euroopan laajuisten rakenteiden luomiseen. Ne vaikuttavat kysyntään, ja niillä on lisäksi pitkällä aikavälillä rakennevaikutuksia talouteen, sillä ne lisäävät talouskasvua ja alueiden kilpailukykyä. Koheesiopolitiikan vipuvaikutuksen taustalla on useita tekijöitä.

| 2.2.3 | Ensinnäkin jäsenvaltioiden ja alueiden politiikat saavat koheesiopolitiikasta uusia ideoita ja lähestymistapoja, joiden avulla vahvistetaan innovoinnin roolia talouskehityksessä. Tarkastelluista tapauksista voidaan päätellä, että koheesiopolitiikka on auttanut suuntaamaan jäsenvaltioiden poliittisia painopisteitä talouskehityksen kannalta tärkeille aloille, kuten innovointiin, tutkimukseen ja aktiivisiin työllisyyspolitiikkoihin sekä sosiaalisen osallisuuden edistämiseen. |
| --- | --- |

2.2.3

Ensinnäkin jäsenvaltioiden ja alueiden politiikat saavat koheesiopolitiikasta uusia ideoita ja lähestymistapoja, joiden avulla vahvistetaan innovoinnin roolia talouskehityksessä. Tarkastelluista tapauksista voidaan päätellä, että koheesiopolitiikka on auttanut suuntaamaan jäsenvaltioiden poliittisia painopisteitä talouskehityksen kannalta tärkeille aloille, kuten innovointiin, tutkimukseen ja aktiivisiin työllisyyspolitiikkoihin sekä sosiaalisen osallisuuden edistämiseen.

| 2.2.4 | Toimet on voitu suunnata edellä mainituille aloille etenkin siksi, että rahastot ovat antaneet uusine lähestymistapoineen ja välineineen, kuten innovointia tukevien klusteripolitiikkojen ja osallistumista edistävien lähestymistapojen ansiosta, mahdollisuuden käynnistää kokeiluhankkeita. Näin on omalta osaltaan lisätty toimijoiden tietoisuutta ja laajennettu innovointi-käsitettä yhdistämällä alueiden kehittämisstrategioihin aiempaa paremmin organisaatio-, rahoitus-, hallinto- ja koulutusnäkökohdat sekä innovoinnin tunnetuksi tekeminen. |
| --- | --- |

2.2.4

Toimet on voitu suunnata edellä mainituille aloille etenkin siksi, että rahastot ovat antaneet uusine lähestymistapoineen ja välineineen, kuten innovointia tukevien klusteripolitiikkojen ja osallistumista edistävien lähestymistapojen ansiosta, mahdollisuuden käynnistää kokeiluhankkeita. Näin on omalta osaltaan lisätty toimijoiden tietoisuutta ja laajennettu innovointi-käsitettä yhdistämällä alueiden kehittämisstrategioihin aiempaa paremmin organisaatio-, rahoitus-, hallinto- ja koulutusnäkökohdat sekä innovoinnin tunnetuksi tekeminen.

| 2.2.5 | Toiseksi koheesiopolitiikan ansiosta on alettu huomioida sellaisia politiikan osa-alueita, joita jäsenvaltioiden tai alueiden toimintaperiaatteissa ei aiemmin ollut otettu huomioon. Useita kokeiluluonteisia aloitteita, kuten alueellisia innovointistrategioita ja EAKR:n innovointitoimia, on ajan mittaan alettu pitää jäsenvaltioissa ja alueilla keskeisinä toimintaperiaatteina. Lisäksi voidaan todeta yleisesti, että koheesiopolitiikan mukanaan tuomille uusille linjauksille ovat olleet ominaisia entistä joustavammat ja markkinakeskeisemmät lähestymistavat. |
| --- | --- |

2.2.5

Toiseksi koheesiopolitiikan ansiosta on alettu huomioida sellaisia politiikan osa-alueita, joita jäsenvaltioiden tai alueiden toimintaperiaatteissa ei aiemmin ollut otettu huomioon. Useita kokeiluluonteisia aloitteita, kuten alueellisia innovointistrategioita ja EAKR:n innovointitoimia, on ajan mittaan alettu pitää jäsenvaltioissa ja alueilla keskeisinä toimintaperiaatteina. Lisäksi voidaan todeta yleisesti, että koheesiopolitiikan mukanaan tuomille uusille linjauksille ovat olleet ominaisia entistä joustavammat ja markkinakeskeisemmät lähestymistavat.

| 2.2.6 | Myös talouskehitykseen ja työllisyyteen on alettu suhtautua aiempaa strategisemmin jäsenvaltioiden ja aluehallinnon yhteisesti suunnittelemien, koheesiopolitiikalle ominaisten yhdennettyjen kehittämisstrategioiden käyttöönoton ansiosta. Näin on voitu käynnistää merkittäviä hankkeita. Monien alojen, kuten teknologian, innovoinnin, koulutuksen, yhtäläisten mahdollisuuksien ja ympäristöseikkojen, on katsottu olevan kasvun kannalta tärkeitä tekijöitä. Ne onkin yhdistetty kyseisiin alakohtaisiin politiikkoihin, ja ne nähdään entistä paremmin osana yhtä kokonaisuutta. |
| --- | --- |

2.2.6

Myös talouskehitykseen ja työllisyyteen on alettu suhtautua aiempaa strategisemmin jäsenvaltioiden ja aluehallinnon yhteisesti suunnittelemien, koheesiopolitiikalle ominaisten yhdennettyjen kehittämisstrategioiden käyttöönoton ansiosta. Näin on voitu käynnistää merkittäviä hankkeita. Monien alojen, kuten teknologian, innovoinnin, koulutuksen, yhtäläisten mahdollisuuksien ja ympäristöseikkojen, on katsottu olevan kasvun kannalta tärkeitä tekijöitä. Ne onkin yhdistetty kyseisiin alakohtaisiin politiikkoihin, ja ne nähdään entistä paremmin osana yhtä kokonaisuutta.

2.3   Institutionaalisten valmiuksien kohentuminen

| 2.3.1 | Toinen rakennerahastotoimien merkittävä näkökohta on niiden vaikutus julkishallinnon toimintaan. Hallinto nykyaikaistuu ja tehostuu, ja hallintomenettelyt yhtenäistyvät eurooppalaisittain. Koheesiopolitiikka on auttanut panemaan täytäntöön yhteisön politiikkoja, erityisesti ympäristönsuojelutoimia ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyviä toimia, ja siitä on ollut apua taloudellisissa ja sosiaalisissa rakenneuudistuksissa Lissabonin ja Göteborgin strategioissa asetettujen tärkeimpien tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.3.1

Toinen rakennerahastotoimien merkittävä näkökohta on niiden vaikutus julkishallinnon toimintaan. Hallinto nykyaikaistuu ja tehostuu, ja hallintomenettelyt yhtenäistyvät eurooppalaisittain. Koheesiopolitiikka on auttanut panemaan täytäntöön yhteisön politiikkoja, erityisesti ympäristönsuojelutoimia ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyviä toimia, ja siitä on ollut apua taloudellisissa ja sosiaalisissa rakenneuudistuksissa Lissabonin ja Göteborgin strategioissa asetettujen tärkeimpien tavoitteiden mukaisesti.

| 2.3.2 | On syytä korostaa kansallisten uudistussuunnitelmien käynnistämistä. Ne ovat uudistetussa Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeisiä osatekijöitä. Ne ovat myös merkittäviä siksi, että ne on sovitettava yhteen vuosiksi 2007–2013 laadittavien jäsenvaltioiden strategisten viitekehysten kanssa. |
| --- | --- |

2.3.2

On syytä korostaa kansallisten uudistussuunnitelmien käynnistämistä. Ne ovat uudistetussa Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeisiä osatekijöitä. Ne ovat myös merkittäviä siksi, että ne on sovitettava yhteen vuosiksi 2007–2013 laadittavien jäsenvaltioiden strategisten viitekehysten kanssa.

| 2.3.3 | On niin ikään syytä mainita kumppanuustoiminnan tukeminen, institutionaalisten valmiuksien parantaminen julkisia toimintaperiaatteita suunniteltaessa ja pantaessa niitä täytäntöön, arvioinnin yleistyminen, avoimuus ja hyvien käytänteiden vaihto. Kaikki nämä tekijät kuuluvat Euroopan unionissa kehittyneeseen koheesiopoliittiseen järjestelmään, ja ne parantavat omalta osaltaan hallintoa kaikilla tasoilla, sillä hallinto hyödyntää myöhemmin monia näistä tekniikoista muilla aloilla. Uusien rakenteiden, kuten aluekehitystoimistojen perustamisella, on myös ollut keskeinen asema monia unionin alueita kehitettäessä. |
| --- | --- |

2.3.3

On niin ikään syytä mainita kumppanuustoiminnan tukeminen, institutionaalisten valmiuksien parantaminen julkisia toimintaperiaatteita suunniteltaessa ja pantaessa niitä täytäntöön, arvioinnin yleistyminen, avoimuus ja hyvien käytänteiden vaihto. Kaikki nämä tekijät kuuluvat Euroopan unionissa kehittyneeseen koheesiopoliittiseen järjestelmään, ja ne parantavat omalta osaltaan hallintoa kaikilla tasoilla, sillä hallinto hyödyntää myöhemmin monia näistä tekniikoista muilla aloilla. Uusien rakenteiden, kuten aluekehitystoimistojen perustamisella, on myös ollut keskeinen asema monia unionin alueita kehitettäessä.

| 2.3.4 | Koheesiopolitiikka on puolestaan edistänyt huomattavasti oman alansa suunnittelua ja ohjelmointia. Huolellisesti tehdyt diagnoosit ja analyysit kattavat yhä laajemman alueen, tavoitteet muotoillaan entistä tarkemmin ja suunnitelmien ja ohjelmien valvontaa ja arviointia parannetaan viitearvojen pohjalta. Julkisten investointien pitkän aikavälin strategioiden laatimisesta on tullut nykyisen suunnittelukäytännön arkea. |
| --- | --- |

2.3.4

Koheesiopolitiikka on puolestaan edistänyt huomattavasti oman alansa suunnittelua ja ohjelmointia. Huolellisesti tehdyt diagnoosit ja analyysit kattavat yhä laajemman alueen, tavoitteet muotoillaan entistä tarkemmin ja suunnitelmien ja ohjelmien valvontaa ja arviointia parannetaan viitearvojen pohjalta. Julkisten investointien pitkän aikavälin strategioiden laatimisesta on tullut nykyisen suunnittelukäytännön arkea.

| 2.3.5 | Kaikki edellä mainitut tekijät ovat myös kohentaneet jäsenvaltioiden kykyä soveltaa yhteisön lainsäädäntöä tehokkaasti monilla aloilla, kuten ympäristöpolitiikassa. Koheesiopolitiikka on saanut aikaan huomattavia muutoksia erityisesti jäsenvaltioiden julkisia hankintoja koskevassa lainsäädännössä; julkiset markkinat ovat nyt avoimia kaikille Euroopan unionin yrityksille, mikä on vahvistanut yhtenäismarkkinoita. Tämä on erittäin varteenotettava näkökohta Euroopan unionin viimeaikaisten laajentumisten valossa tarkasteltuna. |
| --- | --- |

2.3.5

Kaikki edellä mainitut tekijät ovat myös kohentaneet jäsenvaltioiden kykyä soveltaa yhteisön lainsäädäntöä tehokkaasti monilla aloilla, kuten ympäristöpolitiikassa. Koheesiopolitiikka on saanut aikaan huomattavia muutoksia erityisesti jäsenvaltioiden julkisia hankintoja koskevassa lainsäädännössä; julkiset markkinat ovat nyt avoimia kaikille Euroopan unionin yrityksille, mikä on vahvistanut yhtenäismarkkinoita. Tämä on erittäin varteenotettava näkökohta Euroopan unionin viimeaikaisten laajentumisten valossa tarkasteltuna.

| 2.3.6 | Euroopan unionin koheesiopolitiikan voidaan myös todeta edistäneen ja lujittaneen alueiden roolia päätöksentekoprosessissa sekä yhteisön aluepolitiikkojen valmistelussa ja täytäntöönpanossa. Kun rahastotoimien asianmukaiseen hallinnointiin on syntynyt riittävästi kriittistä henkilöresurssimassaa, paikallis- ja alueviranomaisten autonomia on lisääntynyt. Samalla Euroopan unionin alueellistuminen ja paikallinen itsehallinto ovat todella kehittyneet. |
| --- | --- |

2.3.6

Euroopan unionin koheesiopolitiikan voidaan myös todeta edistäneen ja lujittaneen alueiden roolia päätöksentekoprosessissa sekä yhteisön aluepolitiikkojen valmistelussa ja täytäntöönpanossa. Kun rahastotoimien asianmukaiseen hallinnointiin on syntynyt riittävästi kriittistä henkilöresurssimassaa, paikallis- ja alueviranomaisten autonomia on lisääntynyt. Samalla Euroopan unionin alueellistuminen ja paikallinen itsehallinto ovat todella kehittyneet.

2.4   Euroopan yhteenkuuluvuuden tiivistäminen

| 2.4.1 | Eräs koheesiopolitiikan vipuvaikutuksista on, että Eurooppa on nyt monilta osin yhtenäisempi kuin ennen. |
| --- | --- |

2.4.1

Eräs koheesiopolitiikan vipuvaikutuksista on, että Eurooppa on nyt monilta osin yhtenäisempi kuin ennen.

| 2.4.2 | Ensinnäkin kumppanuusperiaate ja vastuutahojen esilläolo ovat edistäneet julkisten instituutioiden ja eri yhteiskuntaryhmien yhteistyötä, mikä on helpottanut huomattavasti ratkaisujen löytämistä ongelmiin. |
| --- | --- |

2.4.2

Ensinnäkin kumppanuusperiaate ja vastuutahojen esilläolo ovat edistäneet julkisten instituutioiden ja eri yhteiskuntaryhmien yhteistyötä, mikä on helpottanut huomattavasti ratkaisujen löytämistä ongelmiin.

| 2.4.3 | Toiseksi voidaan todeta, että hyvinkin monimutkaiset ja toisistaan poikkeavat ongelmat on koheesiopolitiikan ansiosta pystytty ratkaisemaan moniulotteisesti. Unionin alueilla on tosiasiassa monenlaisia ongelmia, ja taustatekijät ja suhdanteet poikkeavat suuresti toisistaan. Mutta etenkin unionin syrjäseutujen, muita hitaammin kehittyneiden ja kaikkein syrjäisimpien alueiden erilainen tilanne on voitu ottaa huomioon koheesiopolitiikan ansiosta. Yhteenkuuluvuutta tiivistävä lähestymistapa on vaikuttanut huomattavasti myös muihin jäsenvaltioiden toteuttamiin politiikkoihin. |
| --- | --- |

2.4.3

Toiseksi voidaan todeta, että hyvinkin monimutkaiset ja toisistaan poikkeavat ongelmat on koheesiopolitiikan ansiosta pystytty ratkaisemaan moniulotteisesti. Unionin alueilla on tosiasiassa monenlaisia ongelmia, ja taustatekijät ja suhdanteet poikkeavat suuresti toisistaan. Mutta etenkin unionin syrjäseutujen, muita hitaammin kehittyneiden ja kaikkein syrjäisimpien alueiden erilainen tilanne on voitu ottaa huomioon koheesiopolitiikan ansiosta. Yhteenkuuluvuutta tiivistävä lähestymistapa on vaikuttanut huomattavasti myös muihin jäsenvaltioiden toteuttamiin politiikkoihin.

| 2.4.4 | Koheesiopolitiikalla on niin ikään luotu unionin alueiden ja kuntien yhteistyölle otollinen maaperä. Pysyvät ristiriitatilanteet tai kauan sitten jäädyksissä olleet yhteydet rajan kummankin puolen on voitu ratkaista varsinkin Interreg-aloitteen puitteissa. Lisäksi sellaisten kuntien ja alueiden yhteistyö, joilla ei ole yhteistä rajaa, on kehittynyt huimasti alueidenvälisen yhteistyön edistämisen ansiosta, ja se vaikuttaa nykyisin merkittävästi uusien aluestrategioiden kehitykseen. |
| --- | --- |

2.4.4

Koheesiopolitiikalla on niin ikään luotu unionin alueiden ja kuntien yhteistyölle otollinen maaperä. Pysyvät ristiriitatilanteet tai kauan sitten jäädyksissä olleet yhteydet rajan kummankin puolen on voitu ratkaista varsinkin Interreg-aloitteen puitteissa. Lisäksi sellaisten kuntien ja alueiden yhteistyö, joilla ei ole yhteistä rajaa, on kehittynyt huimasti alueidenvälisen yhteistyön edistämisen ansiosta, ja se vaikuttaa nykyisin merkittävästi uusien aluestrategioiden kehitykseen.

| 2.4.5 | Edellisinä rakennerahastokausina on yhdennetyssä maaseudun kehittämisessä saatu aikaan huomattava vipuvaikutus kytkemällä EAKR:n ja EMOTR:n toiminta tiiviisti yhteen. Tavoitteeksi asetetun alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi EAKR:n ja maaseuturahaston toiminta tulee vastaisuudessakin nivoa yhteen ainakin koordinoinnin ja yhteistyön tasolla. |
| --- | --- |

2.4.5

Edellisinä rakennerahastokausina on yhdennetyssä maaseudun kehittämisessä saatu aikaan huomattava vipuvaikutus kytkemällä EAKR:n ja EMOTR:n toiminta tiiviisti yhteen. Tavoitteeksi asetetun alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi EAKR:n ja maaseuturahaston toiminta tulee vastaisuudessakin nivoa yhteen ainakin koordinoinnin ja yhteistyön tasolla.

| 2.4.6 | Erityisen merkittäviä ovat olleet Urban-ohjelmien vaikutukset, jotka ovat ulottuneet sekä aineelliseen kehittämiseen että sosiaaliseen osallisuuteen. Ne ovat olleet kansalaisille osoitus unionin politiikan avulla saavutettavasta lisäarvosta sekä toimien keskittämisen tehostavasta vaikutuksesta. |
| --- | --- |

2.4.6

Erityisen merkittäviä ovat olleet Urban-ohjelmien vaikutukset, jotka ovat ulottuneet sekä aineelliseen kehittämiseen että sosiaaliseen osallisuuteen. Ne ovat olleet kansalaisille osoitus unionin politiikan avulla saavutettavasta lisäarvosta sekä toimien keskittämisen tehostavasta vaikutuksesta.

| 2.4.7 | Koheesiopolitiikalla on ollut olennaisia kerrannaisvaikutuksia myös siihen, että Euroopan yhdentymishanke on ollut näkyvästi esillä. Vaikutus on ollut tuntuvin silloin, kun koheesiopolitiikalla on kyetty tehostamaan julkisia palveluita ja kohentamaan kansalaisten elämänlaatua. |
| --- | --- |

2.4.7

Koheesiopolitiikalla on ollut olennaisia kerrannaisvaikutuksia myös siihen, että Euroopan yhdentymishanke on ollut näkyvästi esillä. Vaikutus on ollut tuntuvin silloin, kun koheesiopolitiikalla on kyetty tehostamaan julkisia palveluita ja kohentamaan kansalaisten elämänlaatua.

3.   Päätelmät

Tarkasteltujen seikkojen pohjalta alueiden komitea korostaa seuraavaa:

| 3.1 | Unionin koheesiopolitiikan on havaittu ominaispiirteidensä ansiosta (kumppanuus, täydentävyys, strateginen ohjelmointi ja monivuotinen rahoitus) saaneen aikaan monenlaisia merkittäviä vipuvaikutuksia. |
| --- | --- |

3.1

Unionin koheesiopolitiikan on havaittu ominaispiirteidensä ansiosta (kumppanuus, täydentävyys, strateginen ohjelmointi ja monivuotinen rahoitus) saaneen aikaan monenlaisia merkittäviä vipuvaikutuksia.

| 3.2 | Eräs unionin koheesiopolitiikan vipuvaikutuksista on julkisen ja yksityisen sektorin resurssien kumppanuuksien synnyttäminen ja mobilisointi. Koheesiopolitiikka vaikuttaa monien alojen julkiseen ja yksityiseen rahoitukseen, koska politiikkaan liittyy vakaa monivuotinen rahoitusmekanismi, ja se pystyy liikuttelemaan investointien edellyttämää kriittistä massaa. |
| --- | --- |

3.2

Eräs unionin koheesiopolitiikan vipuvaikutuksista on julkisen ja yksityisen sektorin resurssien kumppanuuksien synnyttäminen ja mobilisointi. Koheesiopolitiikka vaikuttaa monien alojen julkiseen ja yksityiseen rahoitukseen, koska politiikkaan liittyy vakaa monivuotinen rahoitusmekanismi, ja se pystyy liikuttelemaan investointien edellyttämää kriittistä massaa.

| 3.3 | Sekä koheesiopolitiikan vipu- että muun vaikutuksen on todettu toteutuvan kaikenlaisilla alueilla sekä hyvin erilaisissa ohjelmissa ja hankkeissa tuen määrästä riippumatta. |
| --- | --- |

3.3

Sekä koheesiopolitiikan vipu- että muun vaikutuksen on todettu toteutuvan kaikenlaisilla alueilla sekä hyvin erilaisissa ohjelmissa ja hankkeissa tuen määrästä riippumatta.

| 3.4 | Todettakoon myös, että rahastotoimien hallinnointia on yksinkertaistettava, jotta kumppanuuksien mahdollisesti tuottama vipuvaikutus maksimoituu. Liian suppeat ja hajanaiset tukialueet saattavat lisäksi hankaloittaa kumppanuustoiminnan yhteensovittamista tietyillä alueilla, mikä vaikuttaa merkittävästi kumppanuuteen osallistuvien toimijoiden valintaan ja sitoutumisasteeseen. Ongelma poistuu kuitenkin ohjelmakaudella 2007–2013, sillä uusissa asetuksissa on päätetty ylittää tavoitteen 2 aluerajat. |
| --- | --- |

3.4

Todettakoon myös, että rahastotoimien hallinnointia on yksinkertaistettava, jotta kumppanuuksien mahdollisesti tuottama vipuvaikutus maksimoituu. Liian suppeat ja hajanaiset tukialueet saattavat lisäksi hankaloittaa kumppanuustoiminnan yhteensovittamista tietyillä alueilla, mikä vaikuttaa merkittävästi kumppanuuteen osallistuvien toimijoiden valintaan ja sitoutumisasteeseen. Ongelma poistuu kuitenkin ohjelmakaudella 2007–2013, sillä uusissa asetuksissa on päätetty ylittää tavoitteen 2 aluerajat.

| 3.5 | Unionin koheesiopolitiikka on keskeinen tekijä määriteltäessä julkisten toimintaperiaatteiden strategisia linjauksia. Sillä on kapasiteettia ja potentiaalia kehittää monilla aloilla innovoivia lähestymistapoja ja ohjata useita merkittäviä valtakunnallisen, alue- ja kunnallispolitiikan lohkoja. Koheesiopolitiikka toimii tehokkaasti välittäjän osassa sovitettaessa yhteen EU:n itselleen asettamia tavoitteita, kuten Lissabonin strategiaa, ja unionin eri alueiden keskeisten toimijoiden hyväksyessä ja toteutettaessa tavoitteita. |
| --- | --- |

3.5

Unionin koheesiopolitiikka on keskeinen tekijä määriteltäessä julkisten toimintaperiaatteiden strategisia linjauksia. Sillä on kapasiteettia ja potentiaalia kehittää monilla aloilla innovoivia lähestymistapoja ja ohjata useita merkittäviä valtakunnallisen, alue- ja kunnallispolitiikan lohkoja. Koheesiopolitiikka toimii tehokkaasti välittäjän osassa sovitettaessa yhteen EU:n itselleen asettamia tavoitteita, kuten Lissabonin strategiaa, ja unionin eri alueiden keskeisten toimijoiden hyväksyessä ja toteutettaessa tavoitteita.

| 3.6 | Unionin koheesiopolitiikalle ominaista vipuvaikutusta on myös sellaisten resurssien mobilisointi, joilla tuetaan päättäväisesti Lissabonin strategian suuntaviivojen mukaista toimintaa ja keskitytään tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimiin keskipitkän ja pitkän aikavälin kasvun ratkaisevina tekijöinä. |
| --- | --- |

3.6

Unionin koheesiopolitiikalle ominaista vipuvaikutusta on myös sellaisten resurssien mobilisointi, joilla tuetaan päättäväisesti Lissabonin strategian suuntaviivojen mukaista toimintaa ja keskitytään tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimiin keskipitkän ja pitkän aikavälin kasvun ratkaisevina tekijöinä.

| 3.7 | Useiden koheesiopolitiikan puitteissa käynnistettyjen innovointiohjelmien ja -hankkeiden onnistumiselle on todettu olevan erittäin tärkeää, että korkean tason poliittiset päättäjät ja hallinto antavat tukensa uusille käsitteille ja lähestymistavoille. Tähdellisiä ovat myös strategioiden johdonmukaisuus ja eri hallintoportaiden yhteistyö. Kaikki nämä tekijät ovat vauhdittaneet rakennerahastojen vipuvaikutusta. |
| --- | --- |

3.7

Useiden koheesiopolitiikan puitteissa käynnistettyjen innovointiohjelmien ja -hankkeiden onnistumiselle on todettu olevan erittäin tärkeää, että korkean tason poliittiset päättäjät ja hallinto antavat tukensa uusille käsitteille ja lähestymistavoille. Tähdellisiä ovat myös strategioiden johdonmukaisuus ja eri hallintoportaiden yhteistyö. Kaikki nämä tekijät ovat vauhdittaneet rakennerahastojen vipuvaikutusta.

| 3.8 | Koheesiopolitiikka vaikuttaa merkittävästi institutionaalisten valmiuksien luomiseen. Koheesiopolitiikan kumppanuusperiaatteen avulla on kehitetty kaikkialla unionissa hallinnon uudenlaista yhteistyömallia, jossa hallinnon eri tasoille ja kansalaisyhteiskunnalle tarjotaan strateginen mahdollisuus osallistua toimiin. Tämä kasvattaa alueiden ja paikallisviranomaisten sosiaalista ja taloudellista pääomaa. Se on vastaisuudessa uusien jäsenvaltioiden kehitykselle ratkaiseva tekijä. |
| --- | --- |

3.8

Koheesiopolitiikka vaikuttaa merkittävästi institutionaalisten valmiuksien luomiseen. Koheesiopolitiikan kumppanuusperiaatteen avulla on kehitetty kaikkialla unionissa hallinnon uudenlaista yhteistyömallia, jossa hallinnon eri tasoille ja kansalaisyhteiskunnalle tarjotaan strateginen mahdollisuus osallistua toimiin. Tämä kasvattaa alueiden ja paikallisviranomaisten sosiaalista ja taloudellista pääomaa. Se on vastaisuudessa uusien jäsenvaltioiden kehitykselle ratkaiseva tekijä.

| 3.9 | Rakennerahastojen pitkän aikavälin vipuvaikutuksen maksimoimiseksi on tärkeää ottaa huomioon kunkin alueen yleiset taustatekijät ja kulttuuri-identiteetti. Näin ollen EU:n laajuisten säännösten ja aluekohtaisten painotusten on aina oltava keskenään tasapainossa. Kun yhteiskuntakulttuuria ja mentaliteettia pyritään muuttamaan innovoinnin, peruskoulutuksen, yrittäjyyden ja luovuuden avulla, taataan rakennerahastojen mahdollisesti aikaansaamien muutosten kestävyys. |
| --- | --- |

3.9

Rakennerahastojen pitkän aikavälin vipuvaikutuksen maksimoimiseksi on tärkeää ottaa huomioon kunkin alueen yleiset taustatekijät ja kulttuuri-identiteetti. Näin ollen EU:n laajuisten säännösten ja aluekohtaisten painotusten on aina oltava keskenään tasapainossa. Kun yhteiskuntakulttuuria ja mentaliteettia pyritään muuttamaan innovoinnin, peruskoulutuksen, yrittäjyyden ja luovuuden avulla, taataan rakennerahastojen mahdollisesti aikaansaamien muutosten kestävyys.

| 3.10 | Koheesiopolitiikalla on ratkaiseva vipuvaikutusrooli unionin yhdentymisen tiivistäjänä. Se pystyy integroimaan maanosan erityyppisiä alueita, osallistaa aktiivisesti kaikki talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat, ja Euroopan kansalaiset mieltävät koheesiopolitiikan tuntuvasti osallistavana tekijänä, koska se auttaa konkreettisesti kohentamaan elämänlaatua. |
| --- | --- |

3.10

Koheesiopolitiikalla on ratkaiseva vipuvaikutusrooli unionin yhdentymisen tiivistäjänä. Se pystyy integroimaan maanosan erityyppisiä alueita, osallistaa aktiivisesti kaikki talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat, ja Euroopan kansalaiset mieltävät koheesiopolitiikan tuntuvasti osallistavana tekijänä, koska se auttaa konkreettisesti kohentamaan elämänlaatua.

| 3.11 | Koheesiopolitiikka tuottaa omalta osaltaan vipuvaikutusta, joka puolestaan saa aikaan kestävää, ympäristömyönteistä kasvua. Näin estetään se, että ympäristöstä piittaamattomuus muuttuu kasvua, elämänlaatua ja luonnonvarojen suojelua rajoittavaksi tekijäksi. |
| --- | --- |

3.11

Koheesiopolitiikka tuottaa omalta osaltaan vipuvaikutusta, joka puolestaan saa aikaan kestävää, ympäristömyönteistä kasvua. Näin estetään se, että ympäristöstä piittaamattomuus muuttuu kasvua, elämänlaatua ja luonnonvarojen suojelua rajoittavaksi tekijäksi.

| 3.12 | Koska koheesiopolitiikka kattaa kaikki EU:n alueet, se muodostaa suotuisat maanosan laajuiset puitteet tasapainoiselle talous- ja yhteiskuntakehitykselle. Puuttuessaan sekä lähentymis- että kilpailukykytekijöihin se luo perusedellytykset kokemuksen kartuttamiselle ja parhaiden käytänteiden vaihdolle. Lisäksi se varmistaa yhtenäiset puitteet, joissa toinen toisiltaan oppiminen vakiintuu. Samalla se tarjoaa mahdollisuuden menestyksekkäiden aloitteiden rahoitukseen ja levittämiseen, jos niiden toteutuskeinot ovat konkreettisia. |
| --- | --- |

3.12

Koska koheesiopolitiikka kattaa kaikki EU:n alueet, se muodostaa suotuisat maanosan laajuiset puitteet tasapainoiselle talous- ja yhteiskuntakehitykselle. Puuttuessaan sekä lähentymis- että kilpailukykytekijöihin se luo perusedellytykset kokemuksen kartuttamiselle ja parhaiden käytänteiden vaihdolle. Lisäksi se varmistaa yhtenäiset puitteet, joissa toinen toisiltaan oppiminen vakiintuu. Samalla se tarjoaa mahdollisuuden menestyksekkäiden aloitteiden rahoitukseen ja levittämiseen, jos niiden toteutuskeinot ovat konkreettisia.

| 3.13 | AK katsoo, että koheesiopolitiikan vipuvaikutusta voidaan tehostaa ohjelmakaudella 2007–2013. Koheesiopolitiikan käytännössä kokeiltuja ja vakiintuneita periaatteita on täydennetty tietyillä toimenpiteillä: omaksutaan entistä strategisempi koheesiopoliittinen lähestymistapa, kohdennetaan määrärahat tarkoin ja keskitetään ne tiukemmin politiikan painopistealoille, parannetaan oikeuspuitteita, jotta voidaan ottaa käyttöön pitkälle kehitettyjä, innovatiivisia rahoitusmekanismeja, annetaan kaupunkien kehittämisohjelmille niille kuuluva painoarvo ja tehostetaan alueiden yhteistyötä. Nämä muutokset ovat vahvistaneet, että kun unionin poliittisia tavoitteita muutetaan ratkaisevasti, koheesiopolitiikalla voi olla keskeinen tehtävä kaikilla unionin alueilla vauhditettaessa taloudellisia ja sosiaalisia muutoksia sekä tuettaessa niitä konkreettisesti. |
| --- | --- |

3.13

AK katsoo, että koheesiopolitiikan vipuvaikutusta voidaan tehostaa ohjelmakaudella 2007–2013. Koheesiopolitiikan käytännössä kokeiltuja ja vakiintuneita periaatteita on täydennetty tietyillä toimenpiteillä: omaksutaan entistä strategisempi koheesiopoliittinen lähestymistapa, kohdennetaan määrärahat tarkoin ja keskitetään ne tiukemmin politiikan painopistealoille, parannetaan oikeuspuitteita, jotta voidaan ottaa käyttöön pitkälle kehitettyjä, innovatiivisia rahoitusmekanismeja, annetaan kaupunkien kehittämisohjelmille niille kuuluva painoarvo ja tehostetaan alueiden yhteistyötä. Nämä muutokset ovat vahvistaneet, että kun unionin poliittisia tavoitteita muutetaan ratkaisevasti, koheesiopolitiikalla voi olla keskeinen tehtävä kaikilla unionin alueilla vauhditettaessa taloudellisia ja sosiaalisia muutoksia sekä tuettaessa niitä konkreettisesti.

| 3.14 | Hankkeiden suunnittelu ja valinta on osoittautunut onnistumisen kannalta ratkaisevaksi tekijäksi: käytettävä välinetyyppi on valittava huolellisesti, jotta se vastaisi kaikkia alueen kontekstin ja asetettujen tavoitteiden kannalta tarkoituksenmukaisimpia seikkoja. |
| --- | --- |

3.14

Hankkeiden suunnittelu ja valinta on osoittautunut onnistumisen kannalta ratkaisevaksi tekijäksi: käytettävä välinetyyppi on valittava huolellisesti, jotta se vastaisi kaikkia alueen kontekstin ja asetettujen tavoitteiden kannalta tarkoituksenmukaisimpia seikkoja.

4.   Suositukset

Alueiden komitea

| 4.1 | suosittaa, että Euroopan komissio sisällyttäisi seuraavaan Euroopan unionin koheesiopolitiikan tilaa ja edistymistä koskevaan arviointiinsa laajennetun vipuvaikutus-käsitteen. |
| --- | --- |

4.1

suosittaa, että Euroopan komissio sisällyttäisi seuraavaan Euroopan unionin koheesiopolitiikan tilaa ja edistymistä koskevaan arviointiinsa laajennetun vipuvaikutus-käsitteen.

| 4.2 | esittää komissiolle, parlamentille ja neuvostolle, että ne mieltäisivät vipuvaikutuksen yhteisön toimintaperiaatteiden tarkoituksenmukaiseksi arviointiperustaksi etenkin tarkistaessaan yhteisön talousarviota. |
| --- | --- |

4.2

esittää komissiolle, parlamentille ja neuvostolle, että ne mieltäisivät vipuvaikutuksen yhteisön toimintaperiaatteiden tarkoituksenmukaiseksi arviointiperustaksi etenkin tarkistaessaan yhteisön talousarviota.

| 4.3 | suosittaa komissiolle, että se pyrkisi entistä ponnekkaammin tekemään tunnetuksi koheesiopolitiikan tarjoamia etuja, sen ominaisuuksia ja imagoa kaikissa jäsenvaltioissa ja erityisesti niiden alue- ja paikallisyhteisöissä. |
| --- | --- |

4.3

suosittaa komissiolle, että se pyrkisi entistä ponnekkaammin tekemään tunnetuksi koheesiopolitiikan tarjoamia etuja, sen ominaisuuksia ja imagoa kaikissa jäsenvaltioissa ja erityisesti niiden alue- ja paikallisyhteisöissä.

| 4.4 | suosittaa Euroopan komissiolle, että se pyrkisi edelleen entistä ponnekkaammin levittämään tietoa rakennerahastojen eri rahoitusvälineistä (JEREMIE, JESSICA jne.) ja etenkin luomaan sellaiset kilpailuoikeudelliset mahdollisuudet, joita riskipääomarahastojen ja takausjärjestelmien kehittäminen alueilla edellyttää. |
| --- | --- |

4.4

suosittaa Euroopan komissiolle, että se pyrkisi edelleen entistä ponnekkaammin levittämään tietoa rakennerahastojen eri rahoitusvälineistä (JEREMIE, JESSICA jne.) ja etenkin luomaan sellaiset kilpailuoikeudelliset mahdollisuudet, joita riskipääomarahastojen ja takausjärjestelmien kehittäminen alueilla edellyttää.

| 4.5 | suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne yksinkertaistaisivat byrokraattista käsittelyä ja loisivat sellaiset lainsäädäntö-, hallinto- ja rahoituspuitteet, joilla helpotetaan innovoivaa toimintaa ja tuetaan innovatiivisille yrityksille soveltuvia rahoitusmuotoja (riskipääoma, yksityiset pääomasijoittajat [business angels], mikroluotot jne.). |
| --- | --- |

4.5

suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne yksinkertaistaisivat byrokraattista käsittelyä ja loisivat sellaiset lainsäädäntö-, hallinto- ja rahoituspuitteet, joilla helpotetaan innovoivaa toimintaa ja tuetaan innovatiivisille yrityksille soveltuvia rahoitusmuotoja (riskipääoma, yksityiset pääomasijoittajat [business angels], mikroluotot jne.).

| 4.6 | suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne arvioisivat, miten rakennerahastojen hallinnoinnin yksinkertaistaminen ja keskittäminen edistyvät vuosina 2007–2013. Etenkin suositellaan kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että hallintotaakka on oikeassa suhteessa toimenpidetyyppiin ja sen laajuuteen. Lisäksi tulee ottaa huomioon myös hallintotaakan vaikutus alue- ja paikallisviranomaisiin. |
| --- | --- |

4.6

suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne arvioisivat, miten rakennerahastojen hallinnoinnin yksinkertaistaminen ja keskittäminen edistyvät vuosina 2007–2013. Etenkin suositellaan kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että hallintotaakka on oikeassa suhteessa toimenpidetyyppiin ja sen laajuuteen. Lisäksi tulee ottaa huomioon myös hallintotaakan vaikutus alue- ja paikallisviranomaisiin.

| 4.7 | suosittaa jäsenvaltioille, että ne tiivistäisivät kumppanuutta kaikissa rakennerahastotoimien hallinnointivaiheissa ja toteuttaisivat tehokkaita toimenpiteitä, joiden ansiosta alue- ja paikallisviranomaiset sekä kansalaisyhteiskunta voivat osallistua toimiin koko prosessin ajan. Komitea suosittaa kumppanuuden syventämistä kaupunkien kanssa, sillä ne voivat toimia kasvun ja työllisyyden moottoreina. |
| --- | --- |

4.7

suosittaa jäsenvaltioille, että ne tiivistäisivät kumppanuutta kaikissa rakennerahastotoimien hallinnointivaiheissa ja toteuttaisivat tehokkaita toimenpiteitä, joiden ansiosta alue- ja paikallisviranomaiset sekä kansalaisyhteiskunta voivat osallistua toimiin koko prosessin ajan. Komitea suosittaa kumppanuuden syventämistä kaupunkien kanssa, sillä ne voivat toimia kasvun ja työllisyyden moottoreina.

| 4.8 | suosittaa komissiolle, parlamentille, jäsenvaltioille ja EIP:lle, että ne kartoittaisivat selkeästi esteet, jotka hankaloittavat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta rakennerahastovaroin rahoitettuja hankkeita hallinnoitaessa. Tässä on suureksi avuksi, jos EU tulkitsee selkeästi julkista ja yksityistä kumppanuutta koskevien sopimusten peruskäsitteet ja yksinkertaistaa valtiontukijärjestelmän. Unionin paikallis- ja alueviranomaisille on myös levitettävä nykyistä enemmän tietoa julkisen ja yksityisen kumppanuuden mahdollisuuksista ja niihin liittyvistä ongelmista. |
| --- | --- |

4.8

suosittaa komissiolle, parlamentille, jäsenvaltioille ja EIP:lle, että ne kartoittaisivat selkeästi esteet, jotka hankaloittavat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta rakennerahastovaroin rahoitettuja hankkeita hallinnoitaessa. Tässä on suureksi avuksi, jos EU tulkitsee selkeästi julkista ja yksityistä kumppanuutta koskevien sopimusten peruskäsitteet ja yksinkertaistaa valtiontukijärjestelmän. Unionin paikallis- ja alueviranomaisille on myös levitettävä nykyistä enemmän tietoa julkisen ja yksityisen kumppanuuden mahdollisuuksista ja niihin liittyvistä ongelmista.

| 4.9 | suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne pitäisivät edelleen voimassa rakennerahastojen monissa tapauksissa kokeilevan ja uraauurtavan luonteen. Komitea suosittaa jäsenvaltioille, että ne hyödyntäisivät varantoja ja muita välineitä, palkitsisivat näin menestyksekkäimmät strategiat ja tekisivät niitä tunnetuksi sekä vakiinnuttaisivat alueiden yhteistyön tulokset. |
| --- | --- |

4.9

suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne pitäisivät edelleen voimassa rakennerahastojen monissa tapauksissa kokeilevan ja uraauurtavan luonteen. Komitea suosittaa jäsenvaltioille, että ne hyödyntäisivät varantoja ja muita välineitä, palkitsisivat näin menestyksekkäimmät strategiat ja tekisivät niitä tunnetuksi sekä vakiinnuttaisivat alueiden yhteistyön tulokset.

| 4.10 | kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään huomiota rakennerahastotoimien ja maaseudun kehittämisohjelmien väliseen kiinteään yhteyteen sekä mahdollistamaan niiden mahdollisimman hyvä sisällöllinen yhteensovittaminen ja koordinointi kaikilla tasoilla ja tukemaan sitä, vaikka kyseiset toimet ja ohjelmat tuleekin laskennallisesti pitää selvästi erillään toisistaan. |
| --- | --- |

4.10

kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään huomiota rakennerahastotoimien ja maaseudun kehittämisohjelmien väliseen kiinteään yhteyteen sekä mahdollistamaan niiden mahdollisimman hyvä sisällöllinen yhteensovittaminen ja koordinointi kaikilla tasoilla ja tukemaan sitä, vaikka kyseiset toimet ja ohjelmat tuleekin laskennallisesti pitää selvästi erillään toisistaan.

| 4.11 | suosittaa, että rakennerahastojen täytäntöönpanossa kiinnitettäisiin erityistä huomiota Kioton pöytäkirjassa asetettuihin tavoitteisiin ja palattaisiin kestävän, ympäristömyönteisen kasvun tielle. |
| --- | --- |

4.11

suosittaa, että rakennerahastojen täytäntöönpanossa kiinnitettäisiin erityistä huomiota Kioton pöytäkirjassa asetettuihin tavoitteisiin ja palattaisiin kestävän, ympäristömyönteisen kasvun tielle.

| 4.12 | suosittaa jäsenvaltioille ja komissiolle, että vipuvaikutusta tehostettaisiin rakennerahastojen ohjelmointiprosessissa, raportoinnissa ja arviointivaiheessa siten, että suositaan sellaisten hankkeiden käynnistämistä, tukemista ja rahoittamista, jotka tuottavat runsaasti vipuvaikutuksia. |
| --- | --- |

4.12

suosittaa jäsenvaltioille ja komissiolle, että vipuvaikutusta tehostettaisiin rakennerahastojen ohjelmointiprosessissa, raportoinnissa ja arviointivaiheessa siten, että suositaan sellaisten hankkeiden käynnistämistä, tukemista ja rahoittamista, jotka tuottavat runsaasti vipuvaikutuksia.

| 4.13 | korostaa, että alueelliset erityispiirteet tulee ottaa kaikilla tasoilla huomioon myös tulevassa koheesiopolitiikassa, sillä monipuolisuudesta ammennettava voima on merkittävä osatekijä koheesiopolitiikan vipuvaikutuksen aikaansaamisessa. |
| --- | --- |

4.13

korostaa, että alueelliset erityispiirteet tulee ottaa kaikilla tasoilla huomioon myös tulevassa koheesiopolitiikassa, sillä monipuolisuudesta ammennettava voima on merkittävä osatekijä koheesiopolitiikan vipuvaikutuksen aikaansaamisessa.

| 4.14 | suosittaa alueille ja jäsenvaltioille, että ne vaalisivat tarkoin unionin koheesiopolitiikkaa toteutettaessa laadittavien alueellisten strategioiden, kansallisten uudistussuunnitelmien, kansallisten strategisten viitekehysten ja toimintaohjelmien johdonmukaisuutta, jotta rakennerahastojen vipuvaikutus tulee kaikilta osin hyödynnetyksi. |
| --- | --- |

4.14

suosittaa alueille ja jäsenvaltioille, että ne vaalisivat tarkoin unionin koheesiopolitiikkaa toteutettaessa laadittavien alueellisten strategioiden, kansallisten uudistussuunnitelmien, kansallisten strategisten viitekehysten ja toimintaohjelmien johdonmukaisuutta, jotta rakennerahastojen vipuvaikutus tulee kaikilta osin hyödynnetyksi.

| 4.15 | ehdottaa, että vipuvaikutuksen etuja käsiteltäisiin ja potentiaalisista eduista tiedottamista lisättäisiin toteuttamalla sekä tietylle kohdeyleisölle tarkoitettuja että laaja-alaisia tiedotustoimia ja levittämällä hyviä toimintatapoja, kuten alueiden komitea tekee Open Days -tapahtuman välityksellä. |
| --- | --- |

4.15

ehdottaa, että vipuvaikutuksen etuja käsiteltäisiin ja potentiaalisista eduista tiedottamista lisättäisiin toteuttamalla sekä tietylle kohdeyleisölle tarkoitettuja että laaja-alaisia tiedotustoimia ja levittämällä hyviä toimintatapoja, kuten alueiden komitea tekee Open Days -tapahtuman välityksellä.

| 4.16 | suosittaa komissiolle, että se tarkastelisi ja mittaisi alueiden pitkän aikavälin kehitystä, ja korostaa, että kulttuuria ja ajattelutapaa on muutettava, jotta varmistetaan, että alueiden yhteiskunta- ja talouskehitys todella edistyvät. Samalla aiheeseen liittyvän tiedottamisen on oltava kaikin puolin avointa sekä kaikkien osapuolten ymmärrettävissä. |
| --- | --- |

4.16

suosittaa komissiolle, että se tarkastelisi ja mittaisi alueiden pitkän aikavälin kehitystä, ja korostaa, että kulttuuria ja ajattelutapaa on muutettava, jotta varmistetaan, että alueiden yhteiskunta- ja talouskehitys todella edistyvät. Samalla aiheeseen liittyvän tiedottamisen on oltava kaikin puolin avointa sekä kaikkien osapuolten ymmärrettävissä.

| 4.17 | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen luoda talousmuutokseen pyrkivien alueiden verkostoja ja suosittaa, että verkostossa hyödynnettäisiin nykyisen ohjelmakauden aikana toteutettuja innovatiivisia toimia ja käsiteltäisiin monenlaisia aiheita, jotka ilmentävät alueiden erilaisia tapoja selviytyä muutoksesta. Komitea kehottaa komissiota kytkemään alue- ja paikallisviranomaiset aktiivisesti mukaan aloitteen painopistealojen valintaprosessiin ja odottaa, että sitä pyydetään täysimittaisesti osallistumaan aloitteen kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.17

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen luoda talousmuutokseen pyrkivien alueiden verkostoja ja suosittaa, että verkostossa hyödynnettäisiin nykyisen ohjelmakauden aikana toteutettuja innovatiivisia toimia ja käsiteltäisiin monenlaisia aiheita, jotka ilmentävät alueiden erilaisia tapoja selviytyä muutoksesta. Komitea kehottaa komissiota kytkemään alue- ja paikallisviranomaiset aktiivisesti mukaan aloitteen painopistealojen valintaprosessiin ja odottaa, että sitä pyydetään täysimittaisesti osallistumaan aloitteen kehittämiseen.

| 4.18 | suosittaa yhteisön toimielimille, että ne omaksuisivat unionin alueiden välisen yhteisvastuukäsitteen EU:n koheesiokäsitteen perusluonteiseksi ulottuvuudeksi. Koheesiopolitiikan on myös tulevaisuudessa pysyttävä eurooppalaisen yhdentymispolitiikan keskeisenä elementtinä. |
| --- | --- |

4.18

suosittaa yhteisön toimielimille, että ne omaksuisivat unionin alueiden välisen yhteisvastuukäsitteen EU:n koheesiokäsitteen perusluonteiseksi ulottuvuudeksi. Koheesiopolitiikan on myös tulevaisuudessa pysyttävä eurooppalaisen yhdentymispolitiikan keskeisenä elementtinä.

Bryssel 23. maaliskuuta 2007.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUVL C 164, 5.7.2005, s. 4.

1

(2)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 1.

2

(3)  http://coropinions.cor.europa.eu/CORopinionDocument.aspx?identifier=cdr\coter-iv\dossiers\cotter-iv-003\cdr118-2006_fin_ac.doc&language=FI

3

(4)  Euroopan komission tiedonanto ”Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007–2013”, KOM(2005) 299 lopullinen, 5. heinäkuuta 2005.

4

---

| 7.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/8

---

Alueiden komitean lausunto ”Nuorten osallistuminen ja heille tiedottaminen: Valkoisen kirjan ’EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet’ seuranta”

(2007/C 156/02)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että etenkin Euroopan tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa on olennaisen tärkeää vahvistaa nuorten osallistumista ja heille tiedottamista heidän elinympäristössään. |
| --- | --- |

—

katsoo, että etenkin Euroopan tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa on olennaisen tärkeää vahvistaa nuorten osallistumista ja heille tiedottamista heidän elinympäristössään.

| — | korostaa, että nuorisokysymyksiä tulee käsitellä horisontaalisesti kaikissa neuvoston kokoonpanoissa, sillä ne tulee ottaa huomioon kaikilla EU:hun liittyvillä aihealueilla. |
| --- | --- |

—

korostaa, että nuorisokysymyksiä tulee käsitellä horisontaalisesti kaikissa neuvoston kokoonpanoissa, sillä ne tulee ottaa huomioon kaikilla EU:hun liittyvillä aihealueilla.

| — | muistuttaa, että nuorilla on keskeinen osuus uudistetun Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa, ja katsoo, että nuorille tulee tarjota nykyistä paremmat mahdollisuudet yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, liikkuvuuteen ja työelämään integroitumiseen. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että nuorilla on keskeinen osuus uudistetun Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa, ja katsoo, että nuorille tulee tarjota nykyistä paremmat mahdollisuudet yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, liikkuvuuteen ja työelämään integroitumiseen.

| — | ei kuitenkaan aliarvioi nykypäivän nuorten edessä olevia suuria haasteita, joita ovat esimerkiksi työttömyys, työelämään siirtymisen viivästyminen, työn epävarmuus, vaikeudet asunnon saannissa ja niistä johtuvat vaikeudet aloittaa itsenäinen elämä. |
| --- | --- |

—

ei kuitenkaan aliarvioi nykypäivän nuorten edessä olevia suuria haasteita, joita ovat esimerkiksi työttömyys, työelämään siirtymisen viivästyminen, työn epävarmuus, vaikeudet asunnon saannissa ja niistä johtuvat vaikeudet aloittaa itsenäinen elämä.

| — | pitää hyödyllisenä hankkeita, joiden tavoitteena on kannustaa nuoria osallistumaan aluehallintoon ja yhteisöjensä hallinnointiin, sekä paikallisyhteisöjen ja oppilaitosten välisiä yhteyksiä, joiden avulla edistetään kansalaistietoisuutta ja kannustetaan käyttämään äänioikeutta punnitusti. |
| --- | --- |

—

pitää hyödyllisenä hankkeita, joiden tavoitteena on kannustaa nuoria osallistumaan aluehallintoon ja yhteisöjensä hallinnointiin, sekä paikallisyhteisöjen ja oppilaitosten välisiä yhteyksiä, joiden avulla edistetään kansalaistietoisuutta ja kannustetaan käyttämään äänioikeutta punnitusti.

| — | kehottaa komissiota tukemaan aloitteita, joiden avulla levitetään paikallistasolla tietoa EU:n nuorisopoliittisista toimista ja eurooppalaisen nuorisosopimuksen sisällöstä hyödyntämällä paikallisyhteisöjen verkkoja ja antamalla nuorille virkamiehille tässä yhteydessä aktiivinen rooli. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota tukemaan aloitteita, joiden avulla levitetään paikallistasolla tietoa EU:n nuorisopoliittisista toimista ja eurooppalaisen nuorisosopimuksen sisällöstä hyödyntämällä paikallisyhteisöjen verkkoja ja antamalla nuorille virkamiehille tässä yhteydessä aktiivinen rooli.

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon asiakirjan ”Komission tiedonanto neuvostolle nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevista Euroopan unionin politiikoista — Valkoisen kirjan ’EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet’ seuranta: nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevien yhteisten tavoitteiden täytäntöönpano nuorten aktiivisen unionin kansalaisuuden edistämiseksi” sekä siihen liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jossa analysoidaan yksityiskohtaisesti jäsenvaltioiden laatimat nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevat kansalliset kertomukset (KOM(2006) 417 lopullinen — SEK(2006) 1006),

ottaa huomioon työvaliokuntansa 13. kesäkuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kulttuuri, koulutus ja tutkimus” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan komission valkoisen kirjan ”EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet”, KOM(2001) 681 lopullinen,

ottaa huomioon nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista 27. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman,

ottaa huomioon nuorten osallistumiselle ja heitä koskevalle tiedottamiselle asetettavista yhteisistä tavoitteista 25. marraskuuta 2003 annetun neuvoston päätöslauselman,

ottaa huomioon eurooppalaisen nuorisosopimuksen,

ottaa huomioon nuoria koskevalle tiedottamiselle asetettujen yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanosta annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman,

ottaa huomioon uusista koulutusindikaattoreista 24. toukokuuta 2005 annetut neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien antamat päätöslauselmat yhteenvedosta nuorisoalan eurooppalaisissa yhteistyöpuitteissa toteutetuista toimista ja sen tavoitteen täytäntöönpanosta, joka koskee nuorten osallistumisen lisäämistä edustuksellisen demokratian järjestelmässä,

ottaa huomioon komission tiedonannot, joiden aiheena on pohdinta-aika ja K-suunnitelma, (KOM(2005) 494 lopullinen ja KOM(2006) 212 lopullinen) sekä komission asiakirjan ”Valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintäpolitiikasta — Kansalaiset mukaan keskusteluun Euroopasta” (KOM(2006) 35 lopullinen),

ottaa huomioon aiheista ”Komission tiedonanto — Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” ja ”Valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintäpolitiikasta” antamansa lausunnon,

ottaa huomioon aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle — Euroopan nuorten huomioon ottaminen — Eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen” antamansa lausunnon,

ottaa huomioon asiakirjan ”Komission tiedonanto — Valkoisen kirjan ’EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet’ seuranta: nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevien yhteisten tavoitteiden täytäntöönpano nuorten aktiivisen unionin kansalaisuuden edistämiseksi” (KOM(2006) 417 lopullinen),

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien hiljattain antaman päätöslauselman nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevien yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanosta nuorten aktiivisen unionin kansalaisuuden edistämiseksi,

ottaa huomioon käsillä olevan lausuntoluonnoksen aiheesta ”Komission tiedonanto — Valkoisen kirjan ’EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet’ seuranta: nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevien yhteisten tavoitteiden täytäntöönpano nuorten aktiivisen unionin kansalaisuuden edistämiseksi”,

ottaa huomioon”kulttuuri, koulutus ja tutkimus” -valiokunnan 30. marraskuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 334/2006 rev. 1, jonka esittelijä oli Biellan maakunnanvaltuutettu ja Valdengon varapormestari Roberto Pella (IT, PPE),

hyväksyi 23. maaliskuuta 2007 pitämässään 69. täysistunnossa seuraavan lausunnon.

1.   Johdanto

Alueiden komitea

| 1.1 | on tyytyväinen komission uuteen tiedonantoon, jossa arvioidaan nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskeviin yhteisiin tavoitteisiin liittyviä jäsenvaltioiden jatkotoimia. |
| --- | --- |

1.1

on tyytyväinen komission uuteen tiedonantoon, jossa arvioidaan nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskeviin yhteisiin tavoitteisiin liittyviä jäsenvaltioiden jatkotoimia.

| 1.2 | katsoo, että jäsenvaltiot ovat ottaneet vuonna 2001 julkaistun valkoisen kirjan jälkeen edistysaskelia ja alkaneet kiinnittää nuoriin aiempaa enemmän huomiota, mutta paljon enemmän voitaisiin vielä tehdä sekä soveltamalla nuorisoasioihin avointa koordinointimenetelmää että toteuttamalla lisätoimenpiteitä nuoria koskevilla politiikanaloilla. |
| --- | --- |

1.2

katsoo, että jäsenvaltiot ovat ottaneet vuonna 2001 julkaistun valkoisen kirjan jälkeen edistysaskelia ja alkaneet kiinnittää nuoriin aiempaa enemmän huomiota, mutta paljon enemmän voitaisiin vielä tehdä sekä soveltamalla nuorisoasioihin avointa koordinointimenetelmää että toteuttamalla lisätoimenpiteitä nuoria koskevilla politiikanaloilla.

| 1.3 | panee merkille neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien hiljattain antaman päätöslauselman, jossa esitetään uusia toimenpiteitä nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevien yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanon ja toteuttamisen tehostamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

panee merkille neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien hiljattain antaman päätöslauselman, jossa esitetään uusia toimenpiteitä nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevien yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanon ja toteuttamisen tehostamiseksi.

| 1.4 | on neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että valkoisessa kirjassa esitetyt neljä aihekohtaista painopistettä (osallistuminen, tiedottaminen, nuorten vapaaehtoistoiminta sekä nuorten parempi ymmärtäminen ja tuntemus) ja niihin liittyvät yhteiset tavoitteet ovat edelleen hyvin ajankohtaisia. Komitea katsoo, että niiden tulee olla jäsenvaltioiden ja toimielinten toimintaa ohjaavia pääperiaatteita kyseisellä erityisalalla ja kaikilla muilla nuoria koskevilla politiikanaloilla. |
| --- | --- |

1.4

on neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että valkoisessa kirjassa esitetyt neljä aihekohtaista painopistettä (osallistuminen, tiedottaminen, nuorten vapaaehtoistoiminta sekä nuorten parempi ymmärtäminen ja tuntemus) ja niihin liittyvät yhteiset tavoitteet ovat edelleen hyvin ajankohtaisia. Komitea katsoo, että niiden tulee olla jäsenvaltioiden ja toimielinten toimintaa ohjaavia pääperiaatteita kyseisellä erityisalalla ja kaikilla muilla nuoria koskevilla politiikanaloilla.

| 1.5 | korostaa, että nuorisokysymyksiä tulee käsitellä horisontaalisesti kaikissa neuvoston kokoonpanoissa, sillä ne tulee ottaa huomioon kaikilla EU:hun liittyvillä aihealueilla. |
| --- | --- |

1.5

korostaa, että nuorisokysymyksiä tulee käsitellä horisontaalisesti kaikissa neuvoston kokoonpanoissa, sillä ne tulee ottaa huomioon kaikilla EU:hun liittyvillä aihealueilla.

| 1.6 | huomauttaa kuitenkin, että neuvosto olisi voinut korostaa nykyistä enemmän alue- ja paikallisviranomaisten merkitystä etenkin kohdassa, jossa esitetään toimenpiteitä yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanon tehostamiseksi, kun otetaan huomioon, että alue- ja paikallisyhteisöillä on keskeinen rooli nuorten koulutuksessa ja kansalaistietoisuuden muotoutumisessa. |
| --- | --- |

1.6

huomauttaa kuitenkin, että neuvosto olisi voinut korostaa nykyistä enemmän alue- ja paikallisviranomaisten merkitystä etenkin kohdassa, jossa esitetään toimenpiteitä yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanon tehostamiseksi, kun otetaan huomioon, että alue- ja paikallisyhteisöillä on keskeinen rooli nuorten koulutuksessa ja kansalaistietoisuuden muotoutumisessa.

| 1.7 | katsoo, että etenkin Euroopan tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa on olennaisen tärkeää vahvistaa nuorten osallistumista ja heille tiedottamista. Tässä yhteydessä lähtökohdaksi tulee ottaa nuorten elinympäristö. Näin vahvistetaan nuorten tunnetta unioniin kuulumisesta, taataan, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia voidaan todella harjoittaa, ja edistetään Eurooppa-hankkeen uudelleenkäynnistämistä sekä annetaan käytännön sisältöä aktiivisen kansalaisuuden käsitteelle. Komitea korostaa, että huomiota tulee kiinnittää erityisesti saarialueilla asuvien nuorten osallistumiseen ja heille tiedottamiseen. |
| --- | --- |

1.7

katsoo, että etenkin Euroopan tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa on olennaisen tärkeää vahvistaa nuorten osallistumista ja heille tiedottamista. Tässä yhteydessä lähtökohdaksi tulee ottaa nuorten elinympäristö. Näin vahvistetaan nuorten tunnetta unioniin kuulumisesta, taataan, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia voidaan todella harjoittaa, ja edistetään Eurooppa-hankkeen uudelleenkäynnistämistä sekä annetaan käytännön sisältöä aktiivisen kansalaisuuden käsitteelle. Komitea korostaa, että huomiota tulee kiinnittää erityisesti saarialueilla asuvien nuorten osallistumiseen ja heille tiedottamiseen.

| 1.8 | ei kuitenkaan aliarvioi nykypäivän nuorten edessä olevia suuria haasteita, joita ovat esimerkiksi työttömyys, työelämään siirtymisen viivästyminen, työn epävarmuus, asunnonsaantivaikeudet ja niistä johtuvat vaikeudet aloittaa itsenäinen elämä, tarvittavan pätevyyden hankkimiseen soveltuvien keinojen riittämättömyys, köyhyys, koulunkäynnin keskeyttäminen ja sosiaalinen syrjäytyminen. |
| --- | --- |

1.8

ei kuitenkaan aliarvioi nykypäivän nuorten edessä olevia suuria haasteita, joita ovat esimerkiksi työttömyys, työelämään siirtymisen viivästyminen, työn epävarmuus, asunnonsaantivaikeudet ja niistä johtuvat vaikeudet aloittaa itsenäinen elämä, tarvittavan pätevyyden hankkimiseen soveltuvien keinojen riittämättömyys, köyhyys, koulunkäynnin keskeyttäminen ja sosiaalinen syrjäytyminen.

| 1.9 | katsoo, että osallistumis- ja tiedotustavoitteet saavutettaisiin vielä tehokkaammin, jos jäsenvaltiot ja toimielimet tekisivät kaikkensa nykyistä parempien tulevaisuudennäkymien tarjoamiseksi nuorille ja takaisivat, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa kaavailtuja perusoikeuksia (muun muassa oikeus tehdä työtä, oikeus avioitua ja perustaa perhe sekä oikeus perhe- ja työelämän yhteensovittamiseen) voidaan todella harjoittaa. |
| --- | --- |

1.9

katsoo, että osallistumis- ja tiedotustavoitteet saavutettaisiin vielä tehokkaammin, jos jäsenvaltiot ja toimielimet tekisivät kaikkensa nykyistä parempien tulevaisuudennäkymien tarjoamiseksi nuorille ja takaisivat, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa kaavailtuja perusoikeuksia (muun muassa oikeus tehdä työtä, oikeus avioitua ja perustaa perhe sekä oikeus perhe- ja työelämän yhteensovittamiseen) voidaan todella harjoittaa.

| 1.10 | muistuttaa tässä yhteydessä, että nuorilla on keskeinen osuus uudistetun Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea katsoo, että nuorille tulee tarjota nykyistä paremmat mahdollisuudet yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja liikkuvuuteen. Samoin heidän mahdollisuuksiaan integroitua työelämään ja yhteiskuntaan ja saada nuorille perheille tarkoitettuja palveluja tulee parantaa seuraavasti:






  a) | Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen parantaminen: tavoitteena on nostaa Euroopan tärkeimmän pääoman eli nuorten arvoa mahdollisimman paljon. Koulutuksessa tulee antaa erityissija teknologiaopinnoille tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin edistämiseksi Euroopassa. Myös asianmukaisen humanistisen koulutuksen antamiseen tulee kiinnittää huomiota. Koulutusjärjestelmässä on tärkeää antaa ansaittu sijansa Euroopan kulttuurin ja historian opetukselle. |
| --- | --- | --- |

1.10

muistuttaa tässä yhteydessä, että nuorilla on keskeinen osuus uudistetun Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea katsoo, että nuorille tulee tarjota nykyistä paremmat mahdollisuudet yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja liikkuvuuteen. Samoin heidän mahdollisuuksiaan integroitua työelämään ja yhteiskuntaan ja saada nuorille perheille tarkoitettuja palveluja tulee parantaa seuraavasti:

a)

Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen parantaminen: tavoitteena on nostaa Euroopan tärkeimmän pääoman eli nuorten arvoa mahdollisimman paljon. Koulutuksessa tulee antaa erityissija teknologiaopinnoille tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin edistämiseksi Euroopassa. Myös asianmukaisen humanistisen koulutuksen antamiseen tulee kiinnittää huomiota. Koulutusjärjestelmässä on tärkeää antaa ansaittu sijansa Euroopan kulttuurin ja historian opetukselle.

| b) | Liikkuvuus: nuorilla eurooppalaisilla tulee olla tosiasialliset mahdollisuudet liikkua niin työskentely- kuin opiskelutarkoituksessakin kaikkialla EU:n alueella. Tämä antaa nuorille yleisesti mahdollisuuden hankkia paljon rikastavia kulttuurisia kokemuksia ja vahvistaa tunnettaan kuulumisesta Eurooppaan. |
| --- | --- |

b)

Liikkuvuus: nuorilla eurooppalaisilla tulee olla tosiasialliset mahdollisuudet liikkua niin työskentely- kuin opiskelutarkoituksessakin kaikkialla EU:n alueella. Tämä antaa nuorille yleisesti mahdollisuuden hankkia paljon rikastavia kulttuurisia kokemuksia ja vahvistaa tunnettaan kuulumisesta Eurooppaan.

| c) | Työelämään integroituminen: nuoret ovat yksi väestöryhmistä, joissa työttömyyttä on eniten. Heidän työelämään pääsynsä on yhteiskuntaan integroitumisen välttämätön edellytys, ja sen helpottamiseksi tulee toteuttaa uudenlaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

c)

Työelämään integroituminen: nuoret ovat yksi väestöryhmistä, joissa työttömyyttä on eniten. Heidän työelämään pääsynsä on yhteiskuntaan integroitumisen välttämätön edellytys, ja sen helpottamiseksi tulee toteuttaa uudenlaisia toimenpiteitä.

| d) | Yhteiskuntaan integroituminen: erityishuomiota tulee kiinnittää nuoriin, joilla on erityisiä tarpeita tai jotka ovat syrjäytyneet yhteiskunnasta. Tässä yhteydessä tulee erikseen mainita maahanmuuttajat. |
| --- | --- |

d)

Yhteiskuntaan integroituminen: erityishuomiota tulee kiinnittää nuoriin, joilla on erityisiä tarpeita tai jotka ovat syrjäytyneet yhteiskunnasta. Tässä yhteydessä tulee erikseen mainita maahanmuuttajat.

| e) | Nuorille perheille tarkoitetut palvelut: nuorilla perheillä on erityisiä ongelmia, jotka yhteisön toimielinten tulee niin ikään ottaa huomioon. Käytännössä ensiarvoisen tärkeitä ovat toimenpiteet, jotka helpottavat työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista ja siten naisten lopullista integroitumista työmarkkinoille. |
| --- | --- |

e)

Nuorille perheille tarkoitetut palvelut: nuorilla perheillä on erityisiä ongelmia, jotka yhteisön toimielinten tulee niin ikään ottaa huomioon. Käytännössä ensiarvoisen tärkeitä ovat toimenpiteet, jotka helpottavat työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista ja siten naisten lopullista integroitumista työmarkkinoille.

| 1.11 | katsoo, että alue- ja paikallisyhteisöjen nuorisopolitiikalle voidaan antaa eurooppalaista ulottuvuutta kansallisen politiikan ja asianmukaisten resurssien sekä sellaisten yhteisön erityisohjelmien avulla, joiden tavoitteena on lisätä nuorille unionin kansalaisille suunnattua tiedotusta sekä heidän mahdollisuuksiaan osallistua kansalaistoimintaan sekä paikalliseen, alueelliseen, valtakunnalliseen ja unionitason politiikkaan. |
| --- | --- |

1.11

katsoo, että alue- ja paikallisyhteisöjen nuorisopolitiikalle voidaan antaa eurooppalaista ulottuvuutta kansallisen politiikan ja asianmukaisten resurssien sekä sellaisten yhteisön erityisohjelmien avulla, joiden tavoitteena on lisätä nuorille unionin kansalaisille suunnattua tiedotusta sekä heidän mahdollisuuksiaan osallistua kansalaistoimintaan sekä paikalliseen, alueelliseen, valtakunnalliseen ja unionitason politiikkaan.

| 1.12 | muistuttaa, että unioni perustuu vapauden ja demokratian periaatteille ja että näin ollen on viipymättä ja toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen ryhdyttävä nykyistä konkreettisempiin toimiin, jotta kaikki Euroopan kansalaiset nuorimmista alkaen pääsevät osallistumaan. |
| --- | --- |

1.12

muistuttaa, että unioni perustuu vapauden ja demokratian periaatteille ja että näin ollen on viipymättä ja toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen ryhdyttävä nykyistä konkreettisempiin toimiin, jotta kaikki Euroopan kansalaiset nuorimmista alkaen pääsevät osallistumaan.

2.   Nuorten osallistuminen

Osallistuminen yhteisön kansalaistoimintaan

Alueiden komitea

| 2.1 | panee merkille, että neuvosto pyrkii nuorten osallistumista yhteisön kansalaistoimintaan koskevalla tavoitteella lähinnä edistämään nuorten liittymistä osallistumisen mahdollistaviin rakenteisiin. |
| --- | --- |

2.1

panee merkille, että neuvosto pyrkii nuorten osallistumista yhteisön kansalaistoimintaan koskevalla tavoitteella lähinnä edistämään nuorten liittymistä osallistumisen mahdollistaviin rakenteisiin.

| 2.2 | muistuttaa, että oman yhteisön yhteiskunnalliseen elämään voi osallistua myös liittymättä mihinkään organisaatioon. Komitea katsookin, että kyseistä tavoitetta tulee tulkita väljästi ja että sen yhteydessä tulee edistää aloitteita myös sellaisten nuorten aktivoimiseksi, jotka haluavat liittyä yhteisönsä toimintaan itsenäisesti. |
| --- | --- |

2.2

muistuttaa, että oman yhteisön yhteiskunnalliseen elämään voi osallistua myös liittymättä mihinkään organisaatioon. Komitea katsookin, että kyseistä tavoitetta tulee tulkita väljästi ja että sen yhteydessä tulee edistää aloitteita myös sellaisten nuorten aktivoimiseksi, jotka haluavat liittyä yhteisönsä toimintaan itsenäisesti.

| 2.3 | on täysin samaa mieltä siitä, että vähäosaisimpiin nuoriin on kiinnitettävä erityishuomiota, ja katsoo, että tällaiset väestöryhmät tulee määritellä nykyistä tarkemmin yksittäisten alueiden tasolla. Komitea on hyvillään Puolan ja Liettuan aloitteista, joiden kohderyhmänä ovat maaseudun nuoret. |
| --- | --- |

2.3

on täysin samaa mieltä siitä, että vähäosaisimpiin nuoriin on kiinnitettävä erityishuomiota, ja katsoo, että tällaiset väestöryhmät tulee määritellä nykyistä tarkemmin yksittäisten alueiden tasolla. Komitea on hyvillään Puolan ja Liettuan aloitteista, joiden kohderyhmänä ovat maaseudun nuoret.

| 2.4 | vetoaa komissioon ja jäsenvaltioihin, jotta ne määrittelisivät ja budjetoisivat toimenpiteitä syrjäisimpien alueiden nuorten osallistumismahdollisuuksien parantamiseksi unionin kansalaistoiminnassa, sillä heillä on syrjäisen asuinpaikkansa takia erityisiä ongelmia integroitua ja osallistua siihen. |
| --- | --- |

2.4

vetoaa komissioon ja jäsenvaltioihin, jotta ne määrittelisivät ja budjetoisivat toimenpiteitä syrjäisimpien alueiden nuorten osallistumismahdollisuuksien parantamiseksi unionin kansalaistoiminnassa, sillä heillä on syrjäisen asuinpaikkansa takia erityisiä ongelmia integroitua ja osallistua siihen.

| 2.5 | antaa arvoa myös kaikille aloitteille, joiden avulla viranomaiset tukevat osallistumisen mahdollistavia rakenteita taloudellisesti taikka tarjoamalla materiaalia, teknistä apua, henkilöresursseja, tiloja tai apua Internet-sivustojen perustamiseksi. |
| --- | --- |

2.5

antaa arvoa myös kaikille aloitteille, joiden avulla viranomaiset tukevat osallistumisen mahdollistavia rakenteita taloudellisesti taikka tarjoamalla materiaalia, teknistä apua, henkilöresursseja, tiloja tai apua Internet-sivustojen perustamiseksi.

Osallistuminen edustuksellisen demokratian järjestelmään

Alueiden komitea

| 2.6 | pitää tätä tavoitetta perustavan tärkeänä aktiivisen kansalaisuuden toteuttamiseksi käytännössä: nuorille tulee antaa toimintamahdollisuuksia paikallis- ja alueyhteisöissä, valtiotasolla ja ministeriöissäkin sekä poliittisissa puolueissa, ja tässä yhteydessä tulee taata sukupuolten tasa-arvo. |
| --- | --- |

2.6

pitää tätä tavoitetta perustavan tärkeänä aktiivisen kansalaisuuden toteuttamiseksi käytännössä: nuorille tulee antaa toimintamahdollisuuksia paikallis- ja alueyhteisöissä, valtiotasolla ja ministeriöissäkin sekä poliittisissa puolueissa, ja tässä yhteydessä tulee taata sukupuolten tasa-arvo.

| 2.7 | korostaa, että on tärkeää hyödyntää mahdollisimman tarkoin uuden teknologian tarjoamat mahdollisuudet nuorten lähentämiseksi unioniin. Sen vuoksi unionin toimielinten on olennaisen tärkeää antaa selkeitä virikkeitä erilaisiin uutta luoviin toimiin, joita eurooppalaisen yhteiskunnan toimijat ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaiset mahdollisesti esittävät. Komitea pitää tässä yhteydessä erityisen hyödyllisenä tietojen vaihtamista parhaista käytänteistä. Käytännössä komitea ehdottaa, että komissio loisi mahdollisuudet sellaisen vuotuisen nuorten foorumin järjestämiseksi, jonka yhteydessä nuoret ja julkishallinto vaihtaisivat näkemyksiä ja panisivat alkuun uusia toimia. |
| --- | --- |

2.7

korostaa, että on tärkeää hyödyntää mahdollisimman tarkoin uuden teknologian tarjoamat mahdollisuudet nuorten lähentämiseksi unioniin. Sen vuoksi unionin toimielinten on olennaisen tärkeää antaa selkeitä virikkeitä erilaisiin uutta luoviin toimiin, joita eurooppalaisen yhteiskunnan toimijat ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaiset mahdollisesti esittävät. Komitea pitää tässä yhteydessä erityisen hyödyllisenä tietojen vaihtamista parhaista käytänteistä. Käytännössä komitea ehdottaa, että komissio loisi mahdollisuudet sellaisen vuotuisen nuorten foorumin järjestämiseksi, jonka yhteydessä nuoret ja julkishallinto vaihtaisivat näkemyksiä ja panisivat alkuun uusia toimia.

| 2.8 | suhtautuu myönteisesti kaikkiin jäsenvaltioiden aloitteisiin, joiden avulla edistetään vuoropuhelua nuorten kanssa. Tällaisia ovat paikalliset, alueelliset ja valtakunnalliset nuorisoneuvostot, nuorten parlamentit, erityisvaliokunnat, asiamiehet, yhteyshenkilöt ja ministeriöiden yhteiset kokoukset. Komitea pitää toivottavana kyseisten aloitteiden nykyistä laajempaa kehittämistä. |
| --- | --- |

2.8

suhtautuu myönteisesti kaikkiin jäsenvaltioiden aloitteisiin, joiden avulla edistetään vuoropuhelua nuorten kanssa. Tällaisia ovat paikalliset, alueelliset ja valtakunnalliset nuorisoneuvostot, nuorten parlamentit, erityisvaliokunnat, asiamiehet, yhteyshenkilöt ja ministeriöiden yhteiset kokoukset. Komitea pitää toivottavana kyseisten aloitteiden nykyistä laajempaa kehittämistä.

| 2.9 | toteaa, että Italiaan on perustettu valtakunnallisen kuntaliiton (Associazione Nazionale di Comuni Italiani) yhteyteen kuntien nuorten luottamushenkilöiden neuvosto, jonka lukuisiin tehtäviin kuuluu mm. seurata, edistää ja parantaa nuorten edustusta kunnanhallinnossa. |
| --- | --- |

2.9

toteaa, että Italiaan on perustettu valtakunnallisen kuntaliiton (Associazione Nazionale di Comuni Italiani) yhteyteen kuntien nuorten luottamushenkilöiden neuvosto, jonka lukuisiin tehtäviin kuuluu mm. seurata, edistää ja parantaa nuorten edustusta kunnanhallinnossa.

| 2.10 | toivoo, että jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisyhteisöt laatisivat viralliseen koulutukseen nivottavia koulutusohjelmia, joissa käsitellään demokraattista osallistumista instituutioiden toimintaan, ja pyrkisivät luomaan vuorovaikutusta virallisen ja epävirallisen oppimisen välille. |
| --- | --- |

2.10

toivoo, että jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisyhteisöt laatisivat viralliseen koulutukseen nivottavia koulutusohjelmia, joissa käsitellään demokraattista osallistumista instituutioiden toimintaan, ja pyrkisivät luomaan vuorovaikutusta virallisen ja epävirallisen oppimisen välille.

| 2.11 | huomauttaa, että oppilaitosten ja paikallisyhteisön väliset yhteydet voisivat olla oiva tapa edistää oppilaiden osallistumista oman yhteisönsä elämään, ja kehottaa etenkin nuoria paikallistason luottamushenkilöitä ryhtymään nuorten ”lähettiläiksi” ja järjestämään julkisia keskusteluja paikallisesti kiinnostavista aiheista. Tällaisten keskustelujen tulisi olla avoimia myös koulunkäynnin lopettaneille nuorille. |
| --- | --- |

2.11

huomauttaa, että oppilaitosten ja paikallisyhteisön väliset yhteydet voisivat olla oiva tapa edistää oppilaiden osallistumista oman yhteisönsä elämään, ja kehottaa etenkin nuoria paikallistason luottamushenkilöitä ryhtymään nuorten ”lähettiläiksi” ja järjestämään julkisia keskusteluja paikallisesti kiinnostavista aiheista. Tällaisten keskustelujen tulisi olla avoimia myös koulunkäynnin lopettaneille nuorille.

| 2.12 | katsookin, että lisäämällä paikallishallinnon avoimuutta nuoria kohtaan nuoret saadaan aidosti ymmärtämään asuinalueensa hallinnointiin liittyvän vastuun. Lisäksi näin edistetään kansalaistietoisuuden muodostumista ja kannustetaan käyttämään äänioikeutta punnitusti, mikä tähän asti on jäänyt liian monilta nuorilta tekemättä. |
| --- | --- |

2.12

katsookin, että lisäämällä paikallishallinnon avoimuutta nuoria kohtaan nuoret saadaan aidosti ymmärtämään asuinalueensa hallinnointiin liittyvän vastuun. Lisäksi näin edistetään kansalaistietoisuuden muodostumista ja kannustetaan käyttämään äänioikeutta punnitusti, mikä tähän asti on jäänyt liian monilta nuorilta tekemättä.

| 2.13 | arvostaa Suomen aloitetta antaa kunnallisvaaleissa nuorille äänioikeus 16 vuoden iästä alkaen sekä Saksan aloitetta, joka koskee kaupunkialueiden elvyttämiseen liittyviä nuorisohankkeita. Komitea suhtautuu myönteisesti neuvoston kehotukseen virittää keskustelua äänestysikärajan alentamisesta. |
| --- | --- |

2.13

arvostaa Suomen aloitetta antaa kunnallisvaaleissa nuorille äänioikeus 16 vuoden iästä alkaen sekä Saksan aloitetta, joka koskee kaupunkialueiden elvyttämiseen liittyviä nuorisohankkeita. Komitea suhtautuu myönteisesti neuvoston kehotukseen virittää keskustelua äänestysikärajan alentamisesta.

| 2.14 | pitää myönteisenä, että Tukholman kaupungin apulaiskaupunginjohtajaksi on valittu nuori nainen. |
| --- | --- |

2.14

pitää myönteisenä, että Tukholman kaupungin apulaiskaupunginjohtajaksi on valittu nuori nainen.

| 2.15 | pitää tarkistettua Euroopan neuvoston peruskirjaa nuorten osallistumisesta paikalliseen ja alueelliseen toimintaan erittäin hyödyllisenä ja toivoo, että siitä levitettäisiin tietoa unionin alue- ja paikallisviranomaisille. Lisäksi alueiden komitea toivoo komitean ja paikallishallintoasiain kongressin yhteistyön lisäämistä kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

2.15

pitää tarkistettua Euroopan neuvoston peruskirjaa nuorten osallistumisesta paikalliseen ja alueelliseen toimintaan erittäin hyödyllisenä ja toivoo, että siitä levitettäisiin tietoa unionin alue- ja paikallisviranomaisille. Lisäksi alueiden komitea toivoo komitean ja paikallishallintoasiain kongressin yhteistyön lisäämistä kyseisellä alalla.

Osallistuminen Euroopan unionin kehittämiseen

Alueiden komitea

| 2.16 | yhtyy komission esittämiin ja neuvoston vahvistamiin ehdotuksiin tämän tavoitteen saavuttamisesta. |
| --- | --- |

2.16

yhtyy komission esittämiin ja neuvoston vahvistamiin ehdotuksiin tämän tavoitteen saavuttamisesta.

| 2.17 | pitää ilahduttavana, että Euroopan komissio on ottanut huomioon AK:n aiemmat huomiot (1) nuorten kanssa keskusteluun ja heidän kuulemiseensa perustuvasta pitkäjännitteisestä politiikasta. Komitea kannattaa ponnekkaasti ajatusta eurooppalaista toimintasuunnitelmaa koskevan vuoropuhelun kehittämisestä mutta muistuttaa, että erityisesti alue- ja paikallisviranomaisten tulee voida osallistua suunnitelman kehittämiseen. |
| --- | --- |

2.17

pitää ilahduttavana, että Euroopan komissio on ottanut huomioon AK:n aiemmat huomiot (1) nuorten kanssa keskusteluun ja heidän kuulemiseensa perustuvasta pitkäjännitteisestä politiikasta. Komitea kannattaa ponnekkaasti ajatusta eurooppalaista toimintasuunnitelmaa koskevan vuoropuhelun kehittämisestä mutta muistuttaa, että erityisesti alue- ja paikallisviranomaisten tulee voida osallistua suunnitelman kehittämiseen.

| 2.18 | antaa arvoa uudelle nuorisotoimintaohjelmalle (Youth in Action) ja muille koulutukseen liittyville nuoriso-ohjelmille, joiden avulla monet nuoret ovat saaneet konkreettista kokemusta Euroopasta. Komitea toivoo, että ohjelmat saadaan yhä useampien ulottuville ja että niistä tiedotetaan yhä laajemmin. Erityishuomiota tulee kiinnittää vähäosaisimpiin nuoriin. Lisäksi komitea kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita hajauttamaan entisestään kyseisen ohjelman hallintoa sen varmistamiseksi, että toissijaisuusperiaate toteutuu alueviranomaisten hallinnoidessa ohjelmaa. Komitea pahoittelee nuorille yrittäjille suunnatun ohjelman lakkauttamista; ohjelmalla tuettiin monia nuoria yritystoiminnan aloittamisessa ja tärkeän kokemuksen hankkimisessa. |
| --- | --- |

2.18

antaa arvoa uudelle nuorisotoimintaohjelmalle (Youth in Action) ja muille koulutukseen liittyville nuoriso-ohjelmille, joiden avulla monet nuoret ovat saaneet konkreettista kokemusta Euroopasta. Komitea toivoo, että ohjelmat saadaan yhä useampien ulottuville ja että niistä tiedotetaan yhä laajemmin. Erityishuomiota tulee kiinnittää vähäosaisimpiin nuoriin. Lisäksi komitea kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita hajauttamaan entisestään kyseisen ohjelman hallintoa sen varmistamiseksi, että toissijaisuusperiaate toteutuu alueviranomaisten hallinnoidessa ohjelmaa. Komitea pahoittelee nuorille yrittäjille suunnatun ohjelman lakkauttamista; ohjelmalla tuettiin monia nuoria yritystoiminnan aloittamisessa ja tärkeän kokemuksen hankkimisessa.

| 2.19 | ehdottaa Euroopan alue- ja paikallisviranomaisille, että ne antaisivat yhteisönsä nuorille, jotka ovat instituutioiden tai yhteisön virastojen palveluksessa tai osallistuvat yhteisön ohjelmiin, tilaisuuksia ja mahdollisuuden osallistua nuorten ”lähettiläinä” Euroopasta käytäviin keskusteluihin. Näin vahvistettaisiin kaksitasoisen osallistumisen periaatetta ja annettaisiin myös arvoa ulkomailla työskentelylle sekä ulkomailla hankitulle koulutukselle ja ammattikokemukselle. |
| --- | --- |

2.19

ehdottaa Euroopan alue- ja paikallisviranomaisille, että ne antaisivat yhteisönsä nuorille, jotka ovat instituutioiden tai yhteisön virastojen palveluksessa tai osallistuvat yhteisön ohjelmiin, tilaisuuksia ja mahdollisuuden osallistua nuorten ”lähettiläinä” Euroopasta käytäviin keskusteluihin. Näin vahvistettaisiin kaksitasoisen osallistumisen periaatetta ja annettaisiin myös arvoa ulkomailla työskentelylle sekä ulkomailla hankitulle koulutukselle ja ammattikokemukselle.

| 2.20 | kehottaa komissiota tukemaan aloitteita, joiden avulla levitetään paikallistasolla tietoa EU:n nuorisopoliittisista toimista ja eurooppalaisen nuorisosopimuksen sisällöstä hyödyntämällä paikallisyhteisöjen verkkoja ja antamalla nuorille virkamiehille tässä yhteydessä aktiivinen rooli. |
| --- | --- |

2.20

kehottaa komissiota tukemaan aloitteita, joiden avulla levitetään paikallistasolla tietoa EU:n nuorisopoliittisista toimista ja eurooppalaisen nuorisosopimuksen sisällöstä hyödyntämällä paikallisyhteisöjen verkkoja ja antamalla nuorille virkamiehille tässä yhteydessä aktiivinen rooli.

3.   Nuorille tiedottaminen

Nuorten mahdollisuudet käyttää tietopalveluja

Alueiden komitea

| 3.1 | palauttaa mieliin, että oikeus tietoon on nuorille suunnatun Euroopan unionin tiedotustoiminnan lähtökohta. Komitea katsookin, että jäsenvaltioiden ja tarvittaessa myös alue- ja paikallisyhteisöjen tulee laatia koulutusalan politiikkoja, joiden avulla taataan nuorten mahdollisuudet käyttää oikeuttaan tietoon, sekä kiinnittää erityistä huomiota tiedon selkeyteen ja saatavuuteen. |
| --- | --- |

3.1

palauttaa mieliin, että oikeus tietoon on nuorille suunnatun Euroopan unionin tiedotustoiminnan lähtökohta. Komitea katsookin, että jäsenvaltioiden ja tarvittaessa myös alue- ja paikallisyhteisöjen tulee laatia koulutusalan politiikkoja, joiden avulla taataan nuorten mahdollisuudet käyttää oikeuttaan tietoon, sekä kiinnittää erityistä huomiota tiedon selkeyteen ja saatavuuteen.

| 3.2 | pitää erittäin myönteisenä, että Euroopan komissio on ottanut huomioon AK:n kommentit alue- ja paikallisulottuvuuden merkityksestä nuorisopolitiikassa ja tunnustaa paikallisviranomaisten aktivoitumisen olevan ratkaisevan tärkeää nuorten paikallisen osallistumisen edistämiseksi. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä alueellisen ulottuvuuden merkityksestä, sillä juuri paikallistasolla tapahtuu ensimmäinen suora kosketus politiikkaan ja aktiivinen kansalaisuus toteutuu käytännössä. |
| --- | --- |

3.2

pitää erittäin myönteisenä, että Euroopan komissio on ottanut huomioon AK:n kommentit alue- ja paikallisulottuvuuden merkityksestä nuorisopolitiikassa ja tunnustaa paikallisviranomaisten aktivoitumisen olevan ratkaisevan tärkeää nuorten paikallisen osallistumisen edistämiseksi. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä alueellisen ulottuvuuden merkityksestä, sillä juuri paikallistasolla tapahtuu ensimmäinen suora kosketus politiikkaan ja aktiivinen kansalaisuus toteutuu käytännössä.

| 3.3 | panee tyytyväisenä merkille, että lähes kaikissa jäsenvaltioissa on perustettu Internetiin nuorten tietosivustoja. Siitä huolimatta komitea toivoo, että eri aloilla laadittaisiin tehokkaita tiedotusstrategioita, jotka kattavat nuoria kiinnostavia aiheita ja kysymyksiä. |
| --- | --- |

3.3

panee tyytyväisenä merkille, että lähes kaikissa jäsenvaltioissa on perustettu Internetiin nuorten tietosivustoja. Siitä huolimatta komitea toivoo, että eri aloilla laadittaisiin tehokkaita tiedotusstrategioita, jotka kattavat nuoria kiinnostavia aiheita ja kysymyksiä.

| 3.4 | on neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan nuorisoportaali on hyvin käyttökelpoinen ja kehittämisen arvoinen ja että siitä on levitettävä tietoa. Nykyiset välineet — paikallistasolta aina jäsenvaltioiden ja unionin tasolle saakka — tulee sovittaa yhteen yhä paremmin, jotta tieto kulkee entistä nopeammin ja sujuvammin. |
| --- | --- |

3.4

on neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan nuorisoportaali on hyvin käyttökelpoinen ja kehittämisen arvoinen ja että siitä on levitettävä tietoa. Nykyiset välineet — paikallistasolta aina jäsenvaltioiden ja unionin tasolle saakka — tulee sovittaa yhteen yhä paremmin, jotta tieto kulkee entistä nopeammin ja sujuvammin.

| 3.5 | katsoo, että paikallistasolla toimivat nuorisojärjestöjen verkot on nivottava mukaan nuorten kuulemis- ja osallistumisprosessiin sen välttämiseksi, että siihen osallistuvat vain suuret kansalliset verkot. Komitea suosittaa painokkaasti, että järjestöihin kuulumattomien nuorten kuulemiseksi ja osallistumiseksi luotaisiin kanavia. Tämän varmistamiseksi kuntien on osallistuttava suoraan toimiin, sillä ne voivat kehittää alueillaan nuorten osallistumismalleja kuulemista ja yhteistoimintaa varten. |
| --- | --- |

3.5

katsoo, että paikallistasolla toimivat nuorisojärjestöjen verkot on nivottava mukaan nuorten kuulemis- ja osallistumisprosessiin sen välttämiseksi, että siihen osallistuvat vain suuret kansalliset verkot. Komitea suosittaa painokkaasti, että järjestöihin kuulumattomien nuorten kuulemiseksi ja osallistumiseksi luotaisiin kanavia. Tämän varmistamiseksi kuntien on osallistuttava suoraan toimiin, sillä ne voivat kehittää alueillaan nuorten osallistumismalleja kuulemista ja yhteistoimintaa varten.

Tiedon laadukkuus

Alueiden komitea

| 3.6 | panee merkille komissiolta saadun tiedon siitä, että vain harvat jäsenvaltiot kiinnittävät huomiota nuorille tiedottamisen alalla työskentelevien koulutukseen. Komitea toivoo, että tähän tavoitteeseen kohdennettaisiin nykyistä enemmän huomiota ja että asian käytettävissä olisi tarkoituksenmukaisia koulutusohjelmia. |
| --- | --- |

3.6

panee merkille komissiolta saadun tiedon siitä, että vain harvat jäsenvaltiot kiinnittävät huomiota nuorille tiedottamisen alalla työskentelevien koulutukseen. Komitea toivoo, että tähän tavoitteeseen kohdennettaisiin nykyistä enemmän huomiota ja että asian käytettävissä olisi tarkoituksenmukaisia koulutusohjelmia.

| 3.7 | katsoo, että komission tulisi painottaa nykyistä enemmän tiedotuksen ja neuvonnan yhteyttä, jotta nuoret opettelisivat tiedon hankintaa, seulontaa ja arviointia ja hankkisivat tähän liittyviä valmiuksia ja jotta heistä kasvaisi tietoisia tiedonkäyttäjiä. Jäsenvaltioita kehotetaan hyödyntämään nuorille tiedottamisessa kaikkia olemassa olevia kanavia (Internet, matkapuhelimet, video, elokuva). |
| --- | --- |

3.7

katsoo, että komission tulisi painottaa nykyistä enemmän tiedotuksen ja neuvonnan yhteyttä, jotta nuoret opettelisivat tiedon hankintaa, seulontaa ja arviointia ja hankkisivat tähän liittyviä valmiuksia ja jotta heistä kasvaisi tietoisia tiedonkäyttäjiä. Jäsenvaltioita kehotetaan hyödyntämään nuorille tiedottamisessa kaikkia olemassa olevia kanavia (Internet, matkapuhelimet, video, elokuva).

Nuorten osallistuminen tiedottamiseen

Alueiden komitea

| 3.8 | panee tyytyväisenä merkille, että paikallisiin nuorisoneuvostoihin kiinnitetään uudella tavalla huomiota ja että nuorille tarjotaan alue- ja paikallisviranomaisten tuella säännönmukaisesti mahdollisuus osallistua paikalliseen päätöksentekoon. Komitea kehottaa komissiota edistämään tarkkojen kriteerien laatimista nuorten osallistumista koskevaa tavoitetta varten. Näin tuettaisiin paikallista osallistumista ja kansalaisaktiivisuutta. |
| --- | --- |

3.8

panee tyytyväisenä merkille, että paikallisiin nuorisoneuvostoihin kiinnitetään uudella tavalla huomiota ja että nuorille tarjotaan alue- ja paikallisviranomaisten tuella säännönmukaisesti mahdollisuus osallistua paikalliseen päätöksentekoon. Komitea kehottaa komissiota edistämään tarkkojen kriteerien laatimista nuorten osallistumista koskevaa tavoitetta varten. Näin tuettaisiin paikallista osallistumista ja kansalaisaktiivisuutta.

| 3.9 | korostaa, että nuoret on tärkeää ottaa mukaan tiedotusstrategioiden kehittämiseen, tiedotustuotteiden laadintaan, tiedon levittämiseen ja neuvontatoimintaan. |
| --- | --- |

3.9

korostaa, että nuoret on tärkeää ottaa mukaan tiedotusstrategioiden kehittämiseen, tiedotustuotteiden laadintaan, tiedon levittämiseen ja neuvontatoimintaan.

| 3.10 | katsoo, että yksittäisten nuorten tai nuorisojärjestöjen panos olisi tässä yhteydessä arvokas ja että sitä tulisi hyödyntää mahdollisimman hyvin. Komitea kehottaa, että komissio kannustaisi jäsenvaltioita keksimään uusia osallistumismuotoja. |
| --- | --- |

3.10

katsoo, että yksittäisten nuorten tai nuorisojärjestöjen panos olisi tässä yhteydessä arvokas ja että sitä tulisi hyödyntää mahdollisimman hyvin. Komitea kehottaa, että komissio kannustaisi jäsenvaltioita keksimään uusia osallistumismuotoja.

4.   Avoin koordinointimenetelmä

Alueiden komitea

| 4.1 | on tietoinen siitä, että nuorisokysymykset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja toivoo näin ollen, että komissio ja jäsenvaltiot sitoutuisivat aiheeseen yhdessä alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa. |
| --- | --- |

4.1

on tietoinen siitä, että nuorisokysymykset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja toivoo näin ollen, että komissio ja jäsenvaltiot sitoutuisivat aiheeseen yhdessä alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa.

| 4.2 | katsoo, että komissio voisi korostaa jäsenvaltioiden saavuttamaa menestystä ja etenkin hyviä käytänteitä. |
| --- | --- |

4.2

katsoo, että komissio voisi korostaa jäsenvaltioiden saavuttamaa menestystä ja etenkin hyviä käytänteitä.

5.   Alueiden komitean päätelmät

Osallistuminen

Alueiden komitea

| 5.1 | suosittaa jäsenvaltioille sukupuolten tasa-arvon varmistamista kaikkien kansalaisten ja etenkin nuorison sekä nuorten naisten ja miesten osallistumisessa. |
| --- | --- |

5.1

suosittaa jäsenvaltioille sukupuolten tasa-arvon varmistamista kaikkien kansalaisten ja etenkin nuorison sekä nuorten naisten ja miesten osallistumisessa.

| 5.2 | toivoo, että resursseja osoitetaan tasapuolisesti sekä nuorisojärjestöjä tukeviin hankkeisiin että yksittäisille nuorille suunnattaviin hankkeisiin vähäosaisimpia nuoria unohtamatta. |
| --- | --- |

5.2

toivoo, että resursseja osoitetaan tasapuolisesti sekä nuorisojärjestöjä tukeviin hankkeisiin että yksittäisille nuorille suunnattaviin hankkeisiin vähäosaisimpia nuoria unohtamatta.

| 5.3 | toivoo, että jäsenvaltiot kannustavat nuoria osallistumaan alue- ja paikallisyhteisöissä, valtiotasolla, ministeriöissä ja poliittisissa puolueissa ja kuulevat heitä nuorisoneuvostojen ja muiden osallistumista edistävien rakenteiden välityksellä. |
| --- | --- |

5.3

toivoo, että jäsenvaltiot kannustavat nuoria osallistumaan alue- ja paikallisyhteisöissä, valtiotasolla, ministeriöissä ja poliittisissa puolueissa ja kuulevat heitä nuorisoneuvostojen ja muiden osallistumista edistävien rakenteiden välityksellä.

| 5.4 | pitää hyödyllisenä, että jäsenvaltiot voivat käynnistää hankkeita, joiden tavoitteena on kannustaa nuoria osallistumaan aluehallintoon ja yhteisöjensä hallinnointiin. Komitean mielestä hyödyllisiä ovat myös paikallisyhteisöjen ja oppilaitosten väliset yhteydet, joiden avulla edistetään kansalaistietoisuutta ja kannustetaan käyttämään äänioikeutta punnitusti. |
| --- | --- |

5.4

pitää hyödyllisenä, että jäsenvaltiot voivat käynnistää hankkeita, joiden tavoitteena on kannustaa nuoria osallistumaan aluehallintoon ja yhteisöjensä hallinnointiin. Komitean mielestä hyödyllisiä ovat myös paikallisyhteisöjen ja oppilaitosten väliset yhteydet, joiden avulla edistetään kansalaistietoisuutta ja kannustetaan käyttämään äänioikeutta punnitusti.

| 5.5 | pyytää paikallis-, alue- ja keskusviranomaisia antamaan nuorille aidon mahdollisuuden olla mukana Euroopan tulevaisuudesta käytävissä keskusteluissa, jotta nuoret voivat osallistua entistä tiiviimmin Euroopan unionin kehittämiseen. Tässä yhteydessä on annettava aktiivinen rooli toimielinten ja EU:n elinten palveluksessa oleville henkilöille tai yhteisöohjelmien osanottajille. |
| --- | --- |

5.5

pyytää paikallis-, alue- ja keskusviranomaisia antamaan nuorille aidon mahdollisuuden olla mukana Euroopan tulevaisuudesta käytävissä keskusteluissa, jotta nuoret voivat osallistua entistä tiiviimmin Euroopan unionin kehittämiseen. Tässä yhteydessä on annettava aktiivinen rooli toimielinten ja EU:n elinten palveluksessa oleville henkilöille tai yhteisöohjelmien osanottajille.

Tiedottaminen

Alueiden komitea

| 5.6 | katsoo, että jäsenvaltioiden on keskeisen tärkeää taata tiedonsaantioikeus asianmukaisin strategioin nuorten tarpeiden mukaisesti ja kiinnittää tässä yhteydessä erityishuomiota heikoimmassa asemassa oleviin nuoriin. Samalla tulee laatia tarkoituksenmukaisia koulutusohjelmia kaikkia nuorille tiedottamiseen osallistuvia varten. |
| --- | --- |

5.6

katsoo, että jäsenvaltioiden on keskeisen tärkeää taata tiedonsaantioikeus asianmukaisin strategioin nuorten tarpeiden mukaisesti ja kiinnittää tässä yhteydessä erityishuomiota heikoimmassa asemassa oleviin nuoriin. Samalla tulee laatia tarkoituksenmukaisia koulutusohjelmia kaikkia nuorille tiedottamiseen osallistuvia varten.

| 5.7 | muistuttaa, että kansalaisten Euroopan luominen ja nuorten yhteiskunnallinen integroituminen ovat komitean keskeisiä poliittisia tavoitteita. Komitea aikoo antaa oman panoksensa organisoimalla järjestelmällisiä ja suunnitelmallisia vuoropuheluja sekä tapaamisia alueellisten ja paikallisten nuorisojärjestöjen tai -neuvostojen kanssa. Lisäksi voidaan perustaa erillinen työryhmä valvomaan ja edistämään alue- ja paikallisviranomaisten sitoutumista. Tässä yhteydessä tulee käydä läpi alueellisia ja paikallisia hyviä käytänteitä mm. asianomaisten kansallisten järjestöjen avulla. Komitea pyrkii osaltaan tukemaan jäsenvaltioita nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevien suositusten täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

5.7

muistuttaa, että kansalaisten Euroopan luominen ja nuorten yhteiskunnallinen integroituminen ovat komitean keskeisiä poliittisia tavoitteita. Komitea aikoo antaa oman panoksensa organisoimalla järjestelmällisiä ja suunnitelmallisia vuoropuheluja sekä tapaamisia alueellisten ja paikallisten nuorisojärjestöjen tai -neuvostojen kanssa. Lisäksi voidaan perustaa erillinen työryhmä valvomaan ja edistämään alue- ja paikallisviranomaisten sitoutumista. Tässä yhteydessä tulee käydä läpi alueellisia ja paikallisia hyviä käytänteitä mm. asianomaisten kansallisten järjestöjen avulla. Komitea pyrkii osaltaan tukemaan jäsenvaltioita nuorten osallistumista ja heille tiedottamista koskevien suositusten täytäntöönpanossa.

| 5.8 | lupaa levittää yhä laajemmin tietoa unionitasolla järjestettävistä nuorten tapaamisista sekä EU-aiheista, joista voitaisiin virittää keskustelua alue- ja paikallistasolla. Näin pyritään varmistamaan, että osallistujajoukko on mahdollisimman laaja. |
| --- | --- |

5.8

lupaa levittää yhä laajemmin tietoa unionitasolla järjestettävistä nuorten tapaamisista sekä EU-aiheista, joista voitaisiin virittää keskustelua alue- ja paikallistasolla. Näin pyritään varmistamaan, että osallistujajoukko on mahdollisimman laaja.

| 5.9 | kehottaa komissiota suunnittelemaan erityisen tiedotuskampanjan kaikkien nuorille suunnattujen yhteisöohjelmien levittämiseksi, jotta edistettäisiin osallistumista Euroopan unionin kehittämiseen. |
| --- | --- |

5.9

kehottaa komissiota suunnittelemaan erityisen tiedotuskampanjan kaikkien nuorille suunnattujen yhteisöohjelmien levittämiseksi, jotta edistettäisiin osallistumista Euroopan unionin kehittämiseen.

Avoin koordinointimenetelmä

Alueiden komitea

| 5.10 | arvostaa neuvoston pyrkimystä mukauttaa ja parantaa toimintalinjoja ja integroida hiljattain annetussa päätöslauselmassa esitetyt toimenpiteet. Komitea pyytääkin ottamaan tässä yhteydessä huomioon käsillä olevan lausunnon sisältämät huomiot ja ehdotukset. |
| --- | --- |

5.10

arvostaa neuvoston pyrkimystä mukauttaa ja parantaa toimintalinjoja ja integroida hiljattain annetussa päätöslauselmassa esitetyt toimenpiteet. Komitea pyytääkin ottamaan tässä yhteydessä huomioon käsillä olevan lausunnon sisältämät huomiot ja ehdotukset.

| 5.11 | toivoo, että jäsenvaltiot toimittaisivat komissiolle tähänastisen raportoinnin tapaan edelleen tietoa nuorisopolitiikoistaan. Näin ne antaisivat oman panoksensa avoimen koordinointimenetelmän puitteissa sekä voisivat yksilöidä ja levittää hyviä käytänteitä aiempaa tarkemmin. |
| --- | --- |

5.11

toivoo, että jäsenvaltiot toimittaisivat komissiolle tähänastisen raportoinnin tapaan edelleen tietoa nuorisopolitiikoistaan. Näin ne antaisivat oman panoksensa avoimen koordinointimenetelmän puitteissa sekä voisivat yksilöidä ja levittää hyviä käytänteitä aiempaa tarkemmin.

| 5.12 | on samaa mieltä siitä, että maaliskuuhun 2007 mennessä tulisi vahvistaa osallistumista ja tiedottamista koskevat toimintalinjat, joihin jäsenvaltiot aikovat keskittyä asiaan liittyvissä toimintasuunnitelmissa ja joiden perusteella ne pyrkivät ennen kaikkea levittämään yhä laajemmin tietoa hyvistä käytänteistä. |
| --- | --- |

5.12

on samaa mieltä siitä, että maaliskuuhun 2007 mennessä tulisi vahvistaa osallistumista ja tiedottamista koskevat toimintalinjat, joihin jäsenvaltiot aikovat keskittyä asiaan liittyvissä toimintasuunnitelmissa ja joiden perusteella ne pyrkivät ennen kaikkea levittämään yhä laajemmin tietoa hyvistä käytänteistä.

| 5.13 | pyytää komissiota määrittämään, miten jäsenvaltioissa tapahtunutta edistystä voitaisiin parhaiten analysoida tehokkaiden tilastollisten menetelmien ja laadullisen tutkimuksen avulla. |
| --- | --- |

5.13

pyytää komissiota määrittämään, miten jäsenvaltioissa tapahtunutta edistystä voitaisiin parhaiten analysoida tehokkaiden tilastollisten menetelmien ja laadullisen tutkimuksen avulla.

| 5.14 | katsoo, että olisi hyödyllistä perustaa työryhmä, jonka tehtävänä on määritellä, millä keinoin yhteisiä tavoitteita edistävien toimenpiteiden toteuttamista arvioidaan. Komitea toivoo, että sen välityksellä työryhmään osallistuisi alue- ja paikallisyhteisöjen edustajia. |
| --- | --- |

5.14

katsoo, että olisi hyödyllistä perustaa työryhmä, jonka tehtävänä on määritellä, millä keinoin yhteisiä tavoitteita edistävien toimenpiteiden toteuttamista arvioidaan. Komitea toivoo, että sen välityksellä työryhmään osallistuisi alue- ja paikallisyhteisöjen edustajia.

| 5.15 | vakuuttaa, että nuorisoalan yhteiset tavoitteet saavutettaisiin tehokkaammin, jos nuorten elinolosuhteita parannettaisiin. Komitea toivoo, että komissio laatisi eurooppalaisen nuorisosopimuksen yhteydessä toimintasuunnitelman, jonka avulla voidaan kehittää eri jäsenvaltioiden aloitteiden ohjaamista ja tukemista. Tähän tarkoitukseen tulee varata rahoitus, joka voisi liittyä innovatiivisiin toimiin ja hyviä käytänteitä koskevaan tietojenvaihtoon. |
| --- | --- |

5.15

vakuuttaa, että nuorisoalan yhteiset tavoitteet saavutettaisiin tehokkaammin, jos nuorten elinolosuhteita parannettaisiin. Komitea toivoo, että komissio laatisi eurooppalaisen nuorisosopimuksen yhteydessä toimintasuunnitelman, jonka avulla voidaan kehittää eri jäsenvaltioiden aloitteiden ohjaamista ja tukemista. Tähän tarkoitukseen tulee varata rahoitus, joka voisi liittyä innovatiivisiin toimiin ja hyviä käytänteitä koskevaan tietojenvaihtoon.

| 5.16 | kehottaa jäsenvaltioita myöntämään paikallis- ja alueviranomaisille asianmukaisen rahoituksen yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

5.16

kehottaa jäsenvaltioita myöntämään paikallis- ja alueviranomaisille asianmukaisen rahoituksen yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi.

| 5.17 | toivoo lopuksi, että jäsenvaltiot pohtisivat nuorten epävarmaan työmarkkina-asemaan liittyvää ongelmaa myös komission uuden, työoikeutta koskevan vihreän kirjan käsittelyn yhteydessä, jotta nuorisoa koskevat tavoitteet voitaisiin saavuttaa entistä helpommin. |
| --- | --- |

5.17

toivoo lopuksi, että jäsenvaltiot pohtisivat nuorten epävarmaan työmarkkina-asemaan liittyvää ongelmaa myös komission uuden, työoikeutta koskevan vihreän kirjan käsittelyn yhteydessä, jotta nuorisoa koskevat tavoitteet voitaisiin saavuttaa entistä helpommin.

Rooma 23. maaliskuuta 2007.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 253/2005 fin.

1

---

| 7.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 156/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 156/14

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Katsaus yhtenäismarkkinoiden tulevaisuuteen ja eurooppalaiseen yhteiskuntaan”

(2007/C 156/03)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että yhtenäismarkkinat kaipaavat uutta pontta voidakseen vastata tulevien vuosien haasteisiin. Yhtenäismarkkinat koostuvat tätä nykyä 27 jäsenvaltiosta. Ne ovat siis huomattavasti monimuotoisemmat kuin alkutaipaleellaan, ja niiden toimintaympäristö on nyt maailmanlaajuinen. Yhtenäismarkkinoita tulee siis muokata siten, että tästä EU:n sisäisestä hankkeesta tehdään tehokas keino parantaa EU:n kykyä kilpailla muun maailman kanssa, vahvistaa alueellista, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja saavuttaa Lissabonin toimintasuunnitelmassa asetetut tavoitteet. Paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä keskeinen rooli. |
| --- | --- |

—

katsoo, että yhtenäismarkkinat kaipaavat uutta pontta voidakseen vastata tulevien vuosien haasteisiin. Yhtenäismarkkinat koostuvat tätä nykyä 27 jäsenvaltiosta. Ne ovat siis huomattavasti monimuotoisemmat kuin alkutaipaleellaan, ja niiden toimintaympäristö on nyt maailmanlaajuinen. Yhtenäismarkkinoita tulee siis muokata siten, että tästä EU:n sisäisestä hankkeesta tehdään tehokas keino parantaa EU:n kykyä kilpailla muun maailman kanssa, vahvistaa alueellista, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja saavuttaa Lissabonin toimintasuunnitelmassa asetetut tavoitteet. Paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä keskeinen rooli.

| — | pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita selvittämään tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, millaisia esteitä alueilla, kaupungeilla ja kunnilla nykyisin on yhtenäismarkkinoiden toteuttamisessa, sekä mahdollisia ratkaisuja sellaisten yhtenäismarkkinoiden luomiseksi, jotka soveltuvat alkaneelle vuosisadalle. |
| --- | --- |

—

pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita selvittämään tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, millaisia esteitä alueilla, kaupungeilla ja kunnilla nykyisin on yhtenäismarkkinoiden toteuttamisessa, sekä mahdollisia ratkaisuja sellaisten yhtenäismarkkinoiden luomiseksi, jotka soveltuvat alkaneelle vuosisadalle.

| — | suosittaa Euroopan komissiolle, että se kohdentaisi toimintansa yhtenäismarkkinoiden laajentamiseen palvelujen, työvoiman ja rahoituksen aloilla. Tavaroiden vapaa liikkuminen on onnistunut verrattain hyvin, mutta palvelujen, työvoiman ja rahoituksen aloilla yhtenäismarkkinat eivät ole toimineet yhtä tehokkaasti. |
| --- | --- |

—

suosittaa Euroopan komissiolle, että se kohdentaisi toimintansa yhtenäismarkkinoiden laajentamiseen palvelujen, työvoiman ja rahoituksen aloilla. Tavaroiden vapaa liikkuminen on onnistunut verrattain hyvin, mutta palvelujen, työvoiman ja rahoituksen aloilla yhtenäismarkkinat eivät ole toimineet yhtä tehokkaasti.

I   Poliittiset suositukset

Johdanto

Alueiden komitea

| 1 | on Euroopan komission ja Eurooppa-neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan taloudella on alkaneella vuosisadalla edessään huomattavia uusia haasteita ja mahdollisuuksia. Alueiden komitea onkin tyytyväinen Euroopan komission sitoumukseen laatia vuonna 2007 perusteellinen arviointi yhtenäismarkkinoista ja eurooppalaisesta yhteiskunnasta sekä siihen, että komissio on pyytänyt komitealta käsillä olevan suuntaa-antavan lausunnon, joka on komitean panos kyseisiin arviointeihin. |
| --- | --- |

1

on Euroopan komission ja Eurooppa-neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan taloudella on alkaneella vuosisadalla edessään huomattavia uusia haasteita ja mahdollisuuksia. Alueiden komitea onkin tyytyväinen Euroopan komission sitoumukseen laatia vuonna 2007 perusteellinen arviointi yhtenäismarkkinoista ja eurooppalaisesta yhteiskunnasta sekä siihen, että komissio on pyytänyt komitealta käsillä olevan suuntaa-antavan lausunnon, joka on komitean panos kyseisiin arviointeihin.

| 2 | katsoo, että yhtenäismarkkinat kaipaavat uutta pontta voidakseen vastata tulevien vuosien haasteisiin. Yhtenäismarkkinat koostuvat tätä nykyä 27 jäsenvaltiosta. Ne ovat siis huomattavasti monimuotoisemmat kuin alkutaipaleellaan, ja niiden toimintaympäristö on nyt maailmanlaajuinen. Käsillä olevan lausunnon perusteella yhtenäismarkkinoita tulee siis muokata siten, että tästä EU:n sisäisestä hankkeesta tehdään tehokas keino parantaa EU:n kykyä kilpailla muun maailman kanssa, vahvistaa alueellista, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja saavuttaa Lissabonin toimintasuunnitelmassa asetetut tavoitteet. Paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä keskeinen rooli. |
| --- | --- |

2

katsoo, että yhtenäismarkkinat kaipaavat uutta pontta voidakseen vastata tulevien vuosien haasteisiin. Yhtenäismarkkinat koostuvat tätä nykyä 27 jäsenvaltiosta. Ne ovat siis huomattavasti monimuotoisemmat kuin alkutaipaleellaan, ja niiden toimintaympäristö on nyt maailmanlaajuinen. Käsillä olevan lausunnon perusteella yhtenäismarkkinoita tulee siis muokata siten, että tästä EU:n sisäisestä hankkeesta tehdään tehokas keino parantaa EU:n kykyä kilpailla muun maailman kanssa, vahvistaa alueellista, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja saavuttaa Lissabonin toimintasuunnitelmassa asetetut tavoitteet. Paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä keskeinen rooli.

Alkaneelle vuosisadalle soveltuvat yhtenäismarkkinat

Alueiden komitea

| 3 | toteaa, että tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus on Euroopan unionin perusperiaate ja yhtenäismarkkinoiden perusta. Lisäksi tulisi muistaa, ettei Euroopan yhdentymistä koskeva hanke ole alun perinkään koskenut pelkästään yhtenäismarkkinoita, vaan sen tavoitteena on turvata rauha lisäämällä Euroopan kansojen yhteisvastuullisuutta ja yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

3

toteaa, että tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus on Euroopan unionin perusperiaate ja yhtenäismarkkinoiden perusta. Lisäksi tulisi muistaa, ettei Euroopan yhdentymistä koskeva hanke ole alun perinkään koskenut pelkästään yhtenäismarkkinoita, vaan sen tavoitteena on turvata rauha lisäämällä Euroopan kansojen yhteisvastuullisuutta ja yhteenkuuluvuutta.

| 4 | korostaa, että on tärkeää liittää mukaan kaikki päätöksentekoprosessin alkuvaiheen toimijat kehittämällä julkisia kuulemismenettelyjä sekä kiinnittää vaikutustutkimusten yhteydessä erityistä huomiota yhteisön lainsäädännön vaikutuksiin alue-, sosiaali- ja ympäristöalalla. |
| --- | --- |

4

korostaa, että on tärkeää liittää mukaan kaikki päätöksentekoprosessin alkuvaiheen toimijat kehittämällä julkisia kuulemismenettelyjä sekä kiinnittää vaikutustutkimusten yhteydessä erityistä huomiota yhteisön lainsäädännön vaikutuksiin alue-, sosiaali- ja ympäristöalalla.

| 5 | suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot pyrkisivät korjaamaan täytäntöönpanon puutteet ja hyödyntämään siten yhä paremmin Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten luovaa ja innovatiivista potentiaalia. Erityisesti olisi vahvistettava avoimuutta sekä päästävä eroon eräiden jäsenmaiden protektionistisista politiikoista, jotka estävät pk-yrityksiä investoimasta uusille markkinoille EU:n alueella tai sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

5

suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot pyrkisivät korjaamaan täytäntöönpanon puutteet ja hyödyntämään siten yhä paremmin Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten luovaa ja innovatiivista potentiaalia. Erityisesti olisi vahvistettava avoimuutta sekä päästävä eroon eräiden jäsenmaiden protektionistisista politiikoista, jotka estävät pk-yrityksiä investoimasta uusille markkinoille EU:n alueella tai sen ulkopuolella.

| 6 | pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita selvittämään tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, millaisia esteitä alueilla, kaupungeilla ja kunnilla nykyisin on yhtenäismarkkinoiden toteuttamisessa, sekä mahdollisia ratkaisuja sellaisten yhtenäismarkkinoiden luomiseksi, jotka soveltuvat alkaneelle vuosisadalle. |
| --- | --- |

6

pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita selvittämään tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, millaisia esteitä alueilla, kaupungeilla ja kunnilla nykyisin on yhtenäismarkkinoiden toteuttamisessa, sekä mahdollisia ratkaisuja sellaisten yhtenäismarkkinoiden luomiseksi, jotka soveltuvat alkaneelle vuosisadalle.

| 7 | huomauttaa, ettei kuntien ja alueiden roolina ole ainoastaan talouden muutoksiin sopeutuminen ja yritysten tukeminen yhteismarkkinoilla. Kunnat ja alueet ovat julkisten palvelujen järjestäjinä ja tuottajina myös toimijoita yhteismarkkinoilla. |
| --- | --- |

7

huomauttaa, ettei kuntien ja alueiden roolina ole ainoastaan talouden muutoksiin sopeutuminen ja yritysten tukeminen yhteismarkkinoilla. Kunnat ja alueet ovat julkisten palvelujen järjestäjinä ja tuottajina myös toimijoita yhteismarkkinoilla.

| 8 | toteaa, että sosiaalisten näkökohtien kartoittaminen on kiinteä osa yhtenäismarkkinoiden tehokasta toimintaa. Kun luodaan katsaus eurooppalaiseen yhteiskuntaan, tulisi tunnustaa, että väestön ikääntyessä ja työttömyyden jatkuessa perinteisen määritelmän mukaiset sosiaaliset ongelmat (esim. köyhyys ja toimintakyvyn heikkeneminen) saattavat lisääntyä. Samanaikaisesti saattaa ilmetä uusia sosiaalisia ongelmia, jotka johtuvat muuttuvista perherakenteista ja globalisaatiosta. Sosiaalisen katsauksen perusteella tulisi luoda yhteinen lähestymistapa analyysien laadintaan sekä parhaita käytänteitä koskevien tietojen vaihtoon yhteisön tasolla ja jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

8

toteaa, että sosiaalisten näkökohtien kartoittaminen on kiinteä osa yhtenäismarkkinoiden tehokasta toimintaa. Kun luodaan katsaus eurooppalaiseen yhteiskuntaan, tulisi tunnustaa, että väestön ikääntyessä ja työttömyyden jatkuessa perinteisen määritelmän mukaiset sosiaaliset ongelmat (esim. köyhyys ja toimintakyvyn heikkeneminen) saattavat lisääntyä. Samanaikaisesti saattaa ilmetä uusia sosiaalisia ongelmia, jotka johtuvat muuttuvista perherakenteista ja globalisaatiosta. Sosiaalisen katsauksen perusteella tulisi luoda yhteinen lähestymistapa analyysien laadintaan sekä parhaita käytänteitä koskevien tietojen vaihtoon yhteisön tasolla ja jäsenvaltioiden kesken.

Maailmanlaajuistuminen ja ulkoiset haasteet

Alueiden komitea

| 9 | suosittaa, että Euroopan komissio mittaisi ja tarkastelisi yhä järjestelmällisemmin jäsenvaltioiden ja alueiden talouden suorituskykyä ja politiikan kehitystä ja vertaisi sitä EU:n muiden jäsenvaltioiden ja alueiden talouden lisäksi myös EU:n kansainvälisiin kilpailijoihin, etenkin Yhdysvaltoihin, Kiinaan ja Intiaan. |
| --- | --- |

9

suosittaa, että Euroopan komissio mittaisi ja tarkastelisi yhä järjestelmällisemmin jäsenvaltioiden ja alueiden talouden suorituskykyä ja politiikan kehitystä ja vertaisi sitä EU:n muiden jäsenvaltioiden ja alueiden talouden lisäksi myös EU:n kansainvälisiin kilpailijoihin, etenkin Yhdysvaltoihin, Kiinaan ja Intiaan.

| 10 | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kansainvälinen ympäristö on otettava entistä paremmin huomioon, jotta voidaan säilyttää yhteisön markkinoiden kilpailukyky ja houkuttelevuus. Entistä tiiviimmin yhdennetyt sisämarkkinat olisivat vastaus maailmanlaajuistumiseen. Lisäksi ne auttaisivat hyödyntämään maailmanlaajuistumiseen liittyviä mahdollisuuksia ja hälventämään siten negatiivisia käsityksiä. Alueiden komitea painottaa tässä yhteydessä, että myös paikallis- ja alueviranomaiset nivoutuvat kaikkialla EU:ssa yhä tiiviimmin globaaliin talouteen, jonka piirissä maailman tavarakauppa kaksinkertaistuu aina kymmenessä vuodessa. Selviytyäkseen kilpailussa osaamistalouksien kanssa eurooppalaisten yritysten on oltava nykyistä huomattavasti innovatiivisempia, taitavampia ja luovempia. |
| --- | --- |

10

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kansainvälinen ympäristö on otettava entistä paremmin huomioon, jotta voidaan säilyttää yhteisön markkinoiden kilpailukyky ja houkuttelevuus. Entistä tiiviimmin yhdennetyt sisämarkkinat olisivat vastaus maailmanlaajuistumiseen. Lisäksi ne auttaisivat hyödyntämään maailmanlaajuistumiseen liittyviä mahdollisuuksia ja hälventämään siten negatiivisia käsityksiä. Alueiden komitea painottaa tässä yhteydessä, että myös paikallis- ja alueviranomaiset nivoutuvat kaikkialla EU:ssa yhä tiiviimmin globaaliin talouteen, jonka piirissä maailman tavarakauppa kaksinkertaistuu aina kymmenessä vuodessa. Selviytyäkseen kilpailussa osaamistalouksien kanssa eurooppalaisten yritysten on oltava nykyistä huomattavasti innovatiivisempia, taitavampia ja luovempia.

| 11 | katsoo, että yhtenäismarkkinat tulee käsittää kaikissa yhteyksissä dynaamiseksi keinoksi edistää Euroopan sosiaalista ja taloudellista hyvinvointia. Yhtenäismarkkinoita on tuettava, jotta ne kehittyisivät ja voisivat vastata tarkoituksenmukaisella tavalla globaalin talouden muuttuviin toimintamalleihin ja haasteisiin ja jotta EU:n talouskasvua voitaisiin tehostaa sekä luoda tätä varten kaikki poliittiset ja taloudelliset edellytykset. |
| --- | --- |

11

katsoo, että yhtenäismarkkinat tulee käsittää kaikissa yhteyksissä dynaamiseksi keinoksi edistää Euroopan sosiaalista ja taloudellista hyvinvointia. Yhtenäismarkkinoita on tuettava, jotta ne kehittyisivät ja voisivat vastata tarkoituksenmukaisella tavalla globaalin talouden muuttuviin toimintamalleihin ja haasteisiin ja jotta EU:n talouskasvua voitaisiin tehostaa sekä luoda tätä varten kaikki poliittiset ja taloudelliset edellytykset.

| 12 | katsoo, että EU:n tasolla tulisi valmistella yhtenäinen lähestymistapa yhteisiin näkemyksiin perustuvien sosiaalisten vähimmäisvaatimusten laatimiseksi. Yhtäläisiä työoloja koskevien erityisperiaatteiden vahvistamisen tulisi tapahtua siellä, missä työ tehdään, ja niiden tulisi perustua työmarkkinapuolten väliseen sopimukseen. Maailmanlaajuisten markkinoiden kehityksen takia monet yhtenäismarkkinoiden edessä olevista haasteista tulevat ulkoa. |
| --- | --- |

12

katsoo, että EU:n tasolla tulisi valmistella yhtenäinen lähestymistapa yhteisiin näkemyksiin perustuvien sosiaalisten vähimmäisvaatimusten laatimiseksi. Yhtäläisiä työoloja koskevien erityisperiaatteiden vahvistamisen tulisi tapahtua siellä, missä työ tehdään, ja niiden tulisi perustua työmarkkinapuolten väliseen sopimukseen. Maailmanlaajuisten markkinoiden kehityksen takia monet yhtenäismarkkinoiden edessä olevista haasteista tulevat ulkoa.

Oppiminen, ammattitaito ja työllistettävyys osaamistaloudessa

Alueiden komitea

| 13 | suosittaa Euroopan komissiolle, että ammattitaidon kehittämistä tuettaisiin takaamalla yhtäläiset mahdollisuudet ja panostamalla elinikäiseen oppimiseen. Keskeisenä tavoitteena tulee olla, että koulutuspolitiikan avulla tarjotaan taitoja, joita ihmiset tarvitsevat saadakseen sopivaa työtä ja vastatakseen yritysten tarpeisiin. |
| --- | --- |

13

suosittaa Euroopan komissiolle, että ammattitaidon kehittämistä tuettaisiin takaamalla yhtäläiset mahdollisuudet ja panostamalla elinikäiseen oppimiseen. Keskeisenä tavoitteena tulee olla, että koulutuspolitiikan avulla tarjotaan taitoja, joita ihmiset tarvitsevat saadakseen sopivaa työtä ja vastatakseen yritysten tarpeisiin.

| 14 | korostaa, että ammattitaidon kehittäminen on Euroopan alueiden keskeinen haaste ja olennainen tuottavuuden edistäjä yhdessä innovoinnin, yrittämisen, kilpailun ja investointien kanssa. Alueiden komitea tähdentää, että on tärkeää parantaa jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia investoida osaamisen kehittämiseen, jotta varmistetaan käytännön mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen. Lisäksi tulee edistää aktiivista työmarkkinapolitiikkaa kestävän kehityksen periaatteiden ja Lissabonin toimintasuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

14

korostaa, että ammattitaidon kehittäminen on Euroopan alueiden keskeinen haaste ja olennainen tuottavuuden edistäjä yhdessä innovoinnin, yrittämisen, kilpailun ja investointien kanssa. Alueiden komitea tähdentää, että on tärkeää parantaa jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia investoida osaamisen kehittämiseen, jotta varmistetaan käytännön mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen. Lisäksi tulee edistää aktiivista työmarkkinapolitiikkaa kestävän kehityksen periaatteiden ja Lissabonin toimintasuunnitelman mukaisesti.

| 15 | suosittaa, että Euroopan komissio laatisi jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia kuultuaan strategiset puitteet ja kohdentaisi tukivaroja keskitettyjen alueellisten ja paikallisten ammattitaidon kehittämisstrategioiden laatimiseen. |
| --- | --- |

15

suosittaa, että Euroopan komissio laatisi jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia kuultuaan strategiset puitteet ja kohdentaisi tukivaroja keskitettyjen alueellisten ja paikallisten ammattitaidon kehittämisstrategioiden laatimiseen.

| 16 | suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että yhtenäismarkkinoiden tulevaa painopistettä, joka koskee ammattitaitoa ja työllisyyttä, tulisi soveltuvin osin kehittää paikallis- ja aluetasolla tapahtuvan toteutuksen pohjalta. Esim. Euroopan sosiaalirahaston ohjelmaan kuuluvien ammattitaidon kehittämisohjelmien, joissa alueilla on suurempi autonomia ja vastuu, olisi oltava alueellisten ja kansallisten työmarkkinatilanteiden mukaisia, jotta niiden avulla voidaan vastata alueiden erityisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

16

suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että yhtenäismarkkinoiden tulevaa painopistettä, joka koskee ammattitaitoa ja työllisyyttä, tulisi soveltuvin osin kehittää paikallis- ja aluetasolla tapahtuvan toteutuksen pohjalta. Esim. Euroopan sosiaalirahaston ohjelmaan kuuluvien ammattitaidon kehittämisohjelmien, joissa alueilla on suurempi autonomia ja vastuu, olisi oltava alueellisten ja kansallisten työmarkkinatilanteiden mukaisia, jotta niiden avulla voidaan vastata alueiden erityisiin haasteisiin.

| 17 | ehdottaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot ottaisivat lähtökohdaksi EU:n vahvuudet osaamistaloutena ja tukisivat ammattitaidon siirrettävyyttä ja kansalaisten työllistettävyyttä, sen sijaan että yritettäisiin kilpailla sellaisten talouksien kanssa, jotka saavat kilpailuetua vähäistä ammattitaitoa vaativan ja pientä lisäarvoa tuottavan työn teettämisestä. Ammattitaidon kehittämisen ja elinikäisen oppimisen tulee olla keskeisellä sijalla kaikissa yhtenäismarkkinoiden tehostamiseen tähtäävissä ohjelmissa. |
| --- | --- |

17

ehdottaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot ottaisivat lähtökohdaksi EU:n vahvuudet osaamistaloutena ja tukisivat ammattitaidon siirrettävyyttä ja kansalaisten työllistettävyyttä, sen sijaan että yritettäisiin kilpailla sellaisten talouksien kanssa, jotka saavat kilpailuetua vähäistä ammattitaitoa vaativan ja pientä lisäarvoa tuottavan työn teettämisestä. Ammattitaidon kehittämisen ja elinikäisen oppimisen tulee olla keskeisellä sijalla kaikissa yhtenäismarkkinoiden tehostamiseen tähtäävissä ohjelmissa.

| 18 | muistuttaa tässä yhteydessä, että maailmanlaajuinen kilpailu sekä suuntautuminen osaamis- ja palvelutalouteen synnyttävät uusia haasteita osaamisen kehittämiselle ja koulutukselle. Vähän ammattitaitoa vaativaa, huonosti palkattua työtä tekevistä ei saa muodostua uutta ”työtätekevien köyhien” ryhmää. Niinpä on välttämätöntä kohdistaa sosiaalipoliittiset toimet eritoten asianosaisten avustamiseen koulutuksen keinoin. Lisäksi on taattava kaikille kohtuullinen palkka ja kunnolliset työolot sekä mahdollistettava sosiaalisen liikkuvuuden lisääntyminen. |
| --- | --- |

18

muistuttaa tässä yhteydessä, että maailmanlaajuinen kilpailu sekä suuntautuminen osaamis- ja palvelutalouteen synnyttävät uusia haasteita osaamisen kehittämiselle ja koulutukselle. Vähän ammattitaitoa vaativaa, huonosti palkattua työtä tekevistä ei saa muodostua uutta ”työtätekevien köyhien” ryhmää. Niinpä on välttämätöntä kohdistaa sosiaalipoliittiset toimet eritoten asianosaisten avustamiseen koulutuksen keinoin. Lisäksi on taattava kaikille kohtuullinen palkka ja kunnolliset työolot sekä mahdollistettava sosiaalisen liikkuvuuden lisääntyminen.

Katsaus eurooppalaiseen yhteiskuntaan

Alueiden komitea

| 19 | kannattaa Eurooppa-neuvoston näkemystä EU:n sosiaalisen ulottuvuuden merkityksestä (1). Alueiden komitea on siis tyytyväinen myös neuvoston kehotukseen, jonka mukaan Euroopan komission ja parlamentin tulisi kiinnittää asianmukaista huomiota EU:n lainsäädännön sosiaalisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

19

kannattaa Eurooppa-neuvoston näkemystä EU:n sosiaalisen ulottuvuuden merkityksestä (1). Alueiden komitea on siis tyytyväinen myös neuvoston kehotukseen, jonka mukaan Euroopan komission ja parlamentin tulisi kiinnittää asianmukaista huomiota EU:n lainsäädännön sosiaalisiin vaikutuksiin.

| 20 | korostaa, että yhtenäismarkkinat tulisi mieltää merkittäväksi osaksi EU:n yleistä yhteiskuntarakennetta. Sisämarkkinapolitiikan sosiaalisia näkökohtia olisikin käsiteltävä tehokkaammin, ja EU:n tulisi tukeutua erilaisiin yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä koskeviin alueellisiin identiteetteihin ja lähestymistapoihin pyrkiessään toteuttamaan yhteisiä eurooppalaisia periaatteita sen sijaan, että se ajaisi läpi yhdenmukaista tai pelkästään talouteen perustuvaa politiikkaa. |
| --- | --- |

20

korostaa, että yhtenäismarkkinat tulisi mieltää merkittäväksi osaksi EU:n yleistä yhteiskuntarakennetta. Sisämarkkinapolitiikan sosiaalisia näkökohtia olisikin käsiteltävä tehokkaammin, ja EU:n tulisi tukeutua erilaisiin yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä koskeviin alueellisiin identiteetteihin ja lähestymistapoihin pyrkiessään toteuttamaan yhteisiä eurooppalaisia periaatteita sen sijaan, että se ajaisi läpi yhdenmukaista tai pelkästään talouteen perustuvaa politiikkaa.

| 21 | suosittaa Euroopan komissiolle sen varmistamista, että sosiaaliset ja kuluttajien oikeudet taataan edelleenkin, kun palvelumarkkinoita avataan kilpailulle (esim. tulevan palveludirektiivin avulla). |
| --- | --- |

21

suosittaa Euroopan komissiolle sen varmistamista, että sosiaaliset ja kuluttajien oikeudet taataan edelleenkin, kun palvelumarkkinoita avataan kilpailulle (esim. tulevan palveludirektiivin avulla).

| 22 | katsoo, että sisämarkkinoiden sääntöjen soveltamisen yhteydessä on tarpeen ottaa huomioon julkisen palvelun tehtävien erityinen luonne, kuten palveludirektiivistä käyty keskustelu osoitti. |
| --- | --- |

22

katsoo, että sisämarkkinoiden sääntöjen soveltamisen yhteydessä on tarpeen ottaa huomioon julkisen palvelun tehtävien erityinen luonne, kuten palveludirektiivistä käyty keskustelu osoitti.

| 23 | suosittaa, että Euroopan komissio pohtisi erityisesti väestörakenteen meneillään olevien ja tulevien muutosten vaikutuksia yhtenäismarkkinoiden tulevaan suuntaan ja onnistumiseen. Erityishuomiota tulisi kiinnittää nykyisten ja tulevien siirtolaisvirtojen vaikutuksen epätasaisuuteen. Yhtäläisten mahdollisuuksien periaate on keskeinen nykypäivän Euroopan unionissa — minkäänlainen syrjintä ei ole vaihtoehto. |
| --- | --- |

23

suosittaa, että Euroopan komissio pohtisi erityisesti väestörakenteen meneillään olevien ja tulevien muutosten vaikutuksia yhtenäismarkkinoiden tulevaan suuntaan ja onnistumiseen. Erityishuomiota tulisi kiinnittää nykyisten ja tulevien siirtolaisvirtojen vaikutuksen epätasaisuuteen. Yhtäläisten mahdollisuuksien periaate on keskeinen nykypäivän Euroopan unionissa — minkäänlainen syrjintä ei ole vaihtoehto.

| 24 | suosittaa, että Euroopan komissio omaksuisi nykyistä johdonmukaisemman ja jäsentyneemmän lähestymistavan ottaakseen yhä paremmin huomioon yhtenäismarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden. EU:n toimintalinjojen ohjenuorana tulee olla EU:n kansalaisten ja yritysten hyvinvointi ja edut, sillä niiden avulla voidaan turvata yhtenäismarkkinoiden toimintamahdollisuudet. Alueiden kilpailukyky tulisikin ymmärtää niin, että siihen sisältyy sekä kansalaisten että yritysten potentiaali. |
| --- | --- |

24

suosittaa, että Euroopan komissio omaksuisi nykyistä johdonmukaisemman ja jäsentyneemmän lähestymistavan ottaakseen yhä paremmin huomioon yhtenäismarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden. EU:n toimintalinjojen ohjenuorana tulee olla EU:n kansalaisten ja yritysten hyvinvointi ja edut, sillä niiden avulla voidaan turvata yhtenäismarkkinoiden toimintamahdollisuudet. Alueiden kilpailukyky tulisikin ymmärtää niin, että siihen sisältyy sekä kansalaisten että yritysten potentiaali.

| 25 | katsoo, että EU:n tulee turvata heikoimpien asema eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Maailmanmarkkinoiden globalisoituminen tarjoaa lisämahdollisuuksia piristää EU:n kansantalouksia. Vaikka tällainen kehitys edistää talouskasvua ja vaikka sen pitäisi lisätä työpaikkoja ja vaurautta, kasvua ei ehkä pystytä hyödyntämään kaikkialla yhteisössä. Väestörakenteen muuttumisen ja väestön ikääntymisen johdosta perinteistä hyvinvointipolitiikkaa tulee mukauttaa kyseisiin uusiin haasteisiin. Niinpä kasvumahdollisuuksia tulee hyödyntää, mutta EU:n politiikkaa tulee käyttää myös yhtäläisten mahdollisuuksien turvaamiseksi ja sosiaaliturvajärjestelmien mukauttamiseksi kehittyvien EU:n yhtenäismarkkinoiden haasteisiin. Edellytyksenä on, että hyvinvointijärjestelmät ja erityisesti koulutus kohdennetaan entistä tarkemmin eniten apua tarvitseville. Samalla tulee varmistaa, että käytettävissä on tarvittavat varat ja kannustimet ja että kehitetään innovatiivisia toimintamalleja tehokkaan sosiaaliturvan antamiseen. |
| --- | --- |

25

katsoo, että EU:n tulee turvata heikoimpien asema eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Maailmanmarkkinoiden globalisoituminen tarjoaa lisämahdollisuuksia piristää EU:n kansantalouksia. Vaikka tällainen kehitys edistää talouskasvua ja vaikka sen pitäisi lisätä työpaikkoja ja vaurautta, kasvua ei ehkä pystytä hyödyntämään kaikkialla yhteisössä. Väestörakenteen muuttumisen ja väestön ikääntymisen johdosta perinteistä hyvinvointipolitiikkaa tulee mukauttaa kyseisiin uusiin haasteisiin. Niinpä kasvumahdollisuuksia tulee hyödyntää, mutta EU:n politiikkaa tulee käyttää myös yhtäläisten mahdollisuuksien turvaamiseksi ja sosiaaliturvajärjestelmien mukauttamiseksi kehittyvien EU:n yhtenäismarkkinoiden haasteisiin. Edellytyksenä on, että hyvinvointijärjestelmät ja erityisesti koulutus kohdennetaan entistä tarkemmin eniten apua tarvitseville. Samalla tulee varmistaa, että käytettävissä on tarvittavat varat ja kannustimet ja että kehitetään innovatiivisia toimintamalleja tehokkaan sosiaaliturvan antamiseen.

Viestinnän kehittäminen

Alueiden komitea

| 26 | suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot konsultoisivat paikallis- ja alueviranomaisia ja tekisivät yhteistyötä niiden kanssa, jotta viriäisi keskustelua ja jotta kansalaiset saataisiin mukaan edistämään hyvinvoinnin, yhteisvastuun ja turvallisuuden tavoitteita sekä työllisyyttä ja talouskasvua koskevaa toimintasuunnitelmaa. Tässä yhteydessä tulisi viitata siihen, että työmarkkinaosapuolilla ja työmarkkinavuoropuhelulla voi kaikilla tasoilla olla merkittävä rooli arvioitaessa markkinoiden toimivuutta ja pyrittäessä kestäviin toimintalinjoihin kysymyksissä, jotka liittyvät taloudellisiin syihin perustuvaan maahanmuuttoon, sekä torjuttaessa työn teettämistä kohtuuttomin ehdoin ja pyrittäessä eroon sekä työpaikka- että työmarkkinasyrjinnästä. |
| --- | --- |

26

suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot konsultoisivat paikallis- ja alueviranomaisia ja tekisivät yhteistyötä niiden kanssa, jotta viriäisi keskustelua ja jotta kansalaiset saataisiin mukaan edistämään hyvinvoinnin, yhteisvastuun ja turvallisuuden tavoitteita sekä työllisyyttä ja talouskasvua koskevaa toimintasuunnitelmaa. Tässä yhteydessä tulisi viitata siihen, että työmarkkinaosapuolilla ja työmarkkinavuoropuhelulla voi kaikilla tasoilla olla merkittävä rooli arvioitaessa markkinoiden toimivuutta ja pyrittäessä kestäviin toimintalinjoihin kysymyksissä, jotka liittyvät taloudellisiin syihin perustuvaan maahanmuuttoon, sekä torjuttaessa työn teettämistä kohtuuttomin ehdoin ja pyrittäessä eroon sekä työpaikka- että työmarkkinasyrjinnästä.

| 27 | korostaa, ettei yhtenäismarkkinoiden hyvistä puolista ole tiedotettu tehokkaasti eri osapuolille, olivatpa kyseessä kansalaiset tai yritykset. Yhtenäismarkkinoiden onnistumisen perusedellytyksenä on, että Euroopan unionin ja sen kansalaisten välinen yhteys palautetaan. Alueiden komitea ehdottaakin, että paikallis- ja alueviranomaiset, jotka muodostavat kansalaisia lähinnä olevan hallintotason, olisivat tässä prosessissa edelläkävijän roolissa. Alueiden komitea suosittaa, että Euroopan komissio loisi yhteistyössä alueiden komitean kanssa viestintä- ja politiikkalähtöisen prosessin, jonka avulla aktivoitaisiin kansalaisia ja yritysmaailmaa, vastattaisiin niiden odotuksiin ja annettaisiin niille mahdollisuus osallistua toimintaan EU:n tavoitteiden — hyvinvoinnin, yhteisvastuun ja turvallisuuden — sekä työllisyyttä ja talouskasvua koskevan toimintasuunnitelman puolesta. Tämä on välttämätöntä, jotta kansalaiset luottaisivat tulevaisuudessa EU:hun ja antaisivat sille tukensa. |
| --- | --- |

27

korostaa, ettei yhtenäismarkkinoiden hyvistä puolista ole tiedotettu tehokkaasti eri osapuolille, olivatpa kyseessä kansalaiset tai yritykset. Yhtenäismarkkinoiden onnistumisen perusedellytyksenä on, että Euroopan unionin ja sen kansalaisten välinen yhteys palautetaan. Alueiden komitea ehdottaakin, että paikallis- ja alueviranomaiset, jotka muodostavat kansalaisia lähinnä olevan hallintotason, olisivat tässä prosessissa edelläkävijän roolissa. Alueiden komitea suosittaa, että Euroopan komissio loisi yhteistyössä alueiden komitean kanssa viestintä- ja politiikkalähtöisen prosessin, jonka avulla aktivoitaisiin kansalaisia ja yritysmaailmaa, vastattaisiin niiden odotuksiin ja annettaisiin niille mahdollisuus osallistua toimintaan EU:n tavoitteiden — hyvinvoinnin, yhteisvastuun ja turvallisuuden — sekä työllisyyttä ja talouskasvua koskevan toimintasuunnitelman puolesta. Tämä on välttämätöntä, jotta kansalaiset luottaisivat tulevaisuudessa EU:hun ja antaisivat sille tukensa.

| 28 | suosittaa, että Euroopan komissio, jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset lievittäisivät kansalaisten ja yritysten, etenkin pk-yritysten, huolta välittämällä yhä paremmin viestiä siitä, miten globalisaatiosta ja kilpailun lisääntymisestä johtuvia taloudellisia ja sosiaalisia mukautuksia voidaan hallita. |
| --- | --- |

28

suosittaa, että Euroopan komissio, jäsenvaltiot sekä paikallis- ja alueviranomaiset lievittäisivät kansalaisten ja yritysten, etenkin pk-yritysten, huolta välittämällä yhä paremmin viestiä siitä, miten globalisaatiosta ja kilpailun lisääntymisestä johtuvia taloudellisia ja sosiaalisia mukautuksia voidaan hallita.

Tehokas päätöksenteko

Alueiden komitea

| 29 | suosittaa Euroopan komissiolle, että se kohdentaisi toimintansa yhtenäismarkkinoiden laajentamiseen palvelujen, työvoiman ja rahoituksen aloilla. Tavaroiden vapaa liikkuminen on onnistunut verrattain hyvin, mutta palvelujen, työvoiman ja rahoituksen aloilla yhtenäismarkkinat eivät ole toimineet yhtä tehokkaasti. |
| --- | --- |

29

suosittaa Euroopan komissiolle, että se kohdentaisi toimintansa yhtenäismarkkinoiden laajentamiseen palvelujen, työvoiman ja rahoituksen aloilla. Tavaroiden vapaa liikkuminen on onnistunut verrattain hyvin, mutta palvelujen, työvoiman ja rahoituksen aloilla yhtenäismarkkinat eivät ole toimineet yhtä tehokkaasti.

| 30 | vetoaa jäsenvaltioihin, jotta ne auttaisivat paikallis- ja alueviranomaisia ottamaan käyttöön lisää koordinoituja, yksinkertaisia ja yhtenäisiä yritysten tukirakenteita tarkoitukseen parhaiten soveltuvalla maantieteellisellä tasolla. Tällaisissa tukirakenteissa piilee merkittäviä mahdollisuuksia, sillä niiden avulla voidaan tiedottaa julkisista hankinnoista ja tarjota apua julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen selvittämisessä. Paikallis- ja alueviranomaisilla on suuri merkitys myös pk-yritysten tukemisessa, sillä kyseiset viranomaiset ovat merkittävä asiakasryhmä, joka ostaa pk-yrityksiltä tavaroita ja palveluita. |
| --- | --- |

30

vetoaa jäsenvaltioihin, jotta ne auttaisivat paikallis- ja alueviranomaisia ottamaan käyttöön lisää koordinoituja, yksinkertaisia ja yhtenäisiä yritysten tukirakenteita tarkoitukseen parhaiten soveltuvalla maantieteellisellä tasolla. Tällaisissa tukirakenteissa piilee merkittäviä mahdollisuuksia, sillä niiden avulla voidaan tiedottaa julkisista hankinnoista ja tarjota apua julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen selvittämisessä. Paikallis- ja alueviranomaisilla on suuri merkitys myös pk-yritysten tukemisessa, sillä kyseiset viranomaiset ovat merkittävä asiakasryhmä, joka ostaa pk-yrityksiltä tavaroita ja palveluita.

| 31 | suosittaa, että Euroopan komissio edistäisi EU:n kilpailukykyä luomalla — yrityksiä kuultuaan — tehokkaan eurooppalaisen patenttijärjestelmän, jonka avulla patentinhaltijat voivat suojata teollis- ja tekijänoikeutensa ja jossa kustannukset ovat nykyistä pienemmät mutta innovoinnin kannustimet paremmat. |
| --- | --- |

31

suosittaa, että Euroopan komissio edistäisi EU:n kilpailukykyä luomalla — yrityksiä kuultuaan — tehokkaan eurooppalaisen patenttijärjestelmän, jonka avulla patentinhaltijat voivat suojata teollis- ja tekijänoikeutensa ja jossa kustannukset ovat nykyistä pienemmät mutta innovoinnin kannustimet paremmat.

| 32 | suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne konsultoisivat aidosti paikallis- ja alueviranomaisia ja yrityksiä ja kävisivät niiden kanssa vuoropuhelua saadakseen selville, missä asioissa yritysten, erityisesti pk-yritysten, hallinnollista taakkaa voidaan keventää. |
| --- | --- |

32

suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne konsultoisivat aidosti paikallis- ja alueviranomaisia ja yrityksiä ja kävisivät niiden kanssa vuoropuhelua saadakseen selville, missä asioissa yritysten, erityisesti pk-yritysten, hallinnollista taakkaa voidaan keventää.

| 33 | on samaa mieltä siitä, että yhteisön nykyisen oikeuden yksinkertaistaminen ja tehokas soveltaminen ovat välttämättömiä sisämarkkinoiden yhdentämiselle, mutta muistuttaa, että lainsäädännön parantaminen ei tarkoita välttämättä lainsäädännön vähentämistä. Yhdenmukaistaminen saattaa olla yhteisön säännöstön noudattamisen kannalta tarpeellista, jotta EU:lle saataisiin selkeät ja yhtenäiset sääntelypuitteet. |
| --- | --- |

33

on samaa mieltä siitä, että yhteisön nykyisen oikeuden yksinkertaistaminen ja tehokas soveltaminen ovat välttämättömiä sisämarkkinoiden yhdentämiselle, mutta muistuttaa, että lainsäädännön parantaminen ei tarkoita välttämättä lainsäädännön vähentämistä. Yhdenmukaistaminen saattaa olla yhteisön säännöstön noudattamisen kannalta tarpeellista, jotta EU:lle saataisiin selkeät ja yhtenäiset sääntelypuitteet.

| 34 | suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne tekisivät EU:n lainsäädäntöprosessin yhteydessä nykyistä kattavamman ennakkoarvioinnin lainsäädännön vaikutuksista pk-yrityksiin ja laajentaisivat pk-yritysten roolia uuden lainsäädännön muotoilussa. |
| --- | --- |

34

suosittaa Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne tekisivät EU:n lainsäädäntöprosessin yhteydessä nykyistä kattavamman ennakkoarvioinnin lainsäädännön vaikutuksista pk-yrityksiin ja laajentaisivat pk-yritysten roolia uuden lainsäädännön muotoilussa.

| 35 | kehottaa vahvistamaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta (yhteisöjen tuomioistuimen 20. helmikuuta 1979 antama ”Cassis de Dijon” -tuomio asiassa 120/78). Komitea kehottaakin komissiota toteuttamaan tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioilla voi vastaisuudessakin olla erilaisia valmistusnormeja. Niiden perusteella ei tule kuitenkaan voida kieltää tuotteen markkinoille saattamista. |
| --- | --- |

35

kehottaa vahvistamaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta (yhteisöjen tuomioistuimen 20. helmikuuta 1979 antama ”Cassis de Dijon” -tuomio asiassa 120/78). Komitea kehottaakin komissiota toteuttamaan tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioilla voi vastaisuudessakin olla erilaisia valmistusnormeja. Niiden perusteella ei tule kuitenkaan voida kieltää tuotteen markkinoille saattamista.

| 36 | suosittaa Euroopan komissiolle, että se tunnustaisi ennakoivan ja tärkeän roolin, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on, kun ne vaikuttavat yhtenäismarkkinoiden asianmukaiseen jatkokehitykseen ja Euroopan sosiaalisiin oloihin. Paikallista ja alueellista itsehallintoa olisi sen vuoksi vahvistettava. Alueiden komitea on tärkeä yhteistyökumppani, koska sillä on EU:n kansalaisiin tiiviit yhteydet, joiden ansiosta se pystyy osoittamaan yhtenäismarkkinoiden hyvät puolet. Komitealla on asemansa johdosta kuitenkin myös parhaat mahdollisuudet puhua muutosten puolesta, milloin niihin on tarvetta. |
| --- | --- |

36

suosittaa Euroopan komissiolle, että se tunnustaisi ennakoivan ja tärkeän roolin, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on, kun ne vaikuttavat yhtenäismarkkinoiden asianmukaiseen jatkokehitykseen ja Euroopan sosiaalisiin oloihin. Paikallista ja alueellista itsehallintoa olisi sen vuoksi vahvistettava. Alueiden komitea on tärkeä yhteistyökumppani, koska sillä on EU:n kansalaisiin tiiviit yhteydet, joiden ansiosta se pystyy osoittamaan yhtenäismarkkinoiden hyvät puolet. Komitealla on asemansa johdosta kuitenkin myös parhaat mahdollisuudet puhua muutosten puolesta, milloin niihin on tarvetta.

II   Muutosehdotukset

—

Roomassa 23. maaliskuuta 2007.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  Kesäkuun 15.–16. päivänä 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät.

1

---