# Euroopa Liidu C 175/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 175 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide27. juuli 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 175

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide27. juuli 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 |
| 2007/C 175/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohtaKOM(2006) 486 lõplik | 1 |
| 2007/C 175/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012KOM(2006) 687 lõplik — 2006/0229 (COD) | 8 |
| 2007/C 175/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse vabade töökohtade kvartalistatistika kohtaKOM(2007) 76 lõplik | 11 |
| 2007/C 175/04 | Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tõttuKOM(2007) 95 lõplik — 2007/0038 (COD) | 13 |
| 2007/C 175/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Teenuste siseturg — tööturu ja tarbijakaitse nõuded | 14 |
| 2007/C 175/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalse mõju uuringute sisu, menetluste ja meetodite osas järgitavad kvaliteedinõuded sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna teiste osalejate seisukohast | 21 |
| 2007/C 175/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivi 1997/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral) rakendamise kohtaKOM(2006) 514 lõplik | 28 |
| 2007/C 175/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse seoses aktsiaseltside ühinemisel või jagunemisel ette nähtud sõltumatu eksperdiaruande nõudega nõukogu direktiivi 78/855/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist, ning nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside jagunemistKOM(2007) 91 lõplik — 2007/0035 (COD) | 33 |
| 2007/C 175/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohtaKOM(2007) 90 lõplik — 2007/0037 (COD) | 37 |
| 2007/C 175/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohtaKOM(2007) 192 lõplik — 2007/0066 (COD) | 40 |
| 2007/C 175/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohtaKOM(2006) 745 lõplik — 2006/0246 (COD) | 40 |
| 2007/C 175/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekaitsevahendite turuleviimise kohtaKOM(2006) 388 lõplik — 2006/0136 COD | 44 |
| 2007/C 175/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiKOM(2006) 818 lõplik — 2006/0304 (COD) | 47 |
| 2007/C 175/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusiKOM(2007) 17 lõplik — 2007/0012 (CNS) | 53 |
| 2007/C 175/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/66/EÜ patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete kohta seoses komisjoni rakendusvolitustegaKOM(2007) 93 lõplik — 2007/0036 (COD) | 57 |
| 2007/C 175/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu väljakutsed ja võimalused globaliseerumise kontekstis | 57 |
| 2007/C 175/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat. Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamiselKOM(2006) 708 lõplik | 65 |
| 2007/C 175/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnasKOM(2006) 479 lõplik — 2006/0163 (COD) | 74 |
| 2007/C 175/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamiselKOM(2006) 625 lõplik | 78 |
| 2007/C 175/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduses lennutransporditeenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud)KOM(2006) 396 lõplik — 2006/0130 (COD) | 85 |
| 2007/C 175/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika ja elukutselised sõidukijuhid — ohutud ja turvalised peatus- ja puhkekohad | 88 |
| 2007/C 175/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tulevased õigusaktid e-juurdepääsetavuse valdkonnas | 91 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

436. istungjärgul 30.–31. mail 2007

2007/C 175/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohtaKOM(2006) 486 lõplik

KOM(2006) 486 lõplik

1

2007/C 175/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012KOM(2006) 687 lõplik — 2006/0229 (COD)

KOM(2006) 687 lõplik — 2006/0229 (COD)

8

2007/C 175/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse vabade töökohtade kvartalistatistika kohtaKOM(2007) 76 lõplik

KOM(2007) 76 lõplik

11

2007/C 175/04

Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tõttuKOM(2007) 95 lõplik — 2007/0038 (COD)

KOM(2007) 95 lõplik — 2007/0038 (COD)

13

2007/C 175/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Teenuste siseturg — tööturu ja tarbijakaitse nõuded

14

2007/C 175/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalse mõju uuringute sisu, menetluste ja meetodite osas järgitavad kvaliteedinõuded sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna teiste osalejate seisukohast

21

2007/C 175/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivi 1997/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral) rakendamise kohtaKOM(2006) 514 lõplik

KOM(2006) 514 lõplik

28

2007/C 175/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse seoses aktsiaseltside ühinemisel või jagunemisel ette nähtud sõltumatu eksperdiaruande nõudega nõukogu direktiivi 78/855/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist, ning nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside jagunemistKOM(2007) 91 lõplik — 2007/0035 (COD)

KOM(2007) 91 lõplik — 2007/0035 (COD)

33

2007/C 175/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohtaKOM(2007) 90 lõplik — 2007/0037 (COD)

KOM(2007) 90 lõplik — 2007/0037 (COD)

37

2007/C 175/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohtaKOM(2007) 192 lõplik — 2007/0066 (COD)

KOM(2007) 192 lõplik — 2007/0066 (COD)

40

2007/C 175/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohtaKOM(2006) 745 lõplik — 2006/0246 (COD)

KOM(2006) 745 lõplik — 2006/0246 (COD)

40

2007/C 175/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekaitsevahendite turuleviimise kohtaKOM(2006) 388 lõplik — 2006/0136 COD

KOM(2006) 388 lõplik — 2006/0136 COD

44

2007/C 175/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiKOM(2006) 818 lõplik — 2006/0304 (COD)

KOM(2006) 818 lõplik — 2006/0304 (COD)

47

2007/C 175/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusiKOM(2007) 17 lõplik — 2007/0012 (CNS)

KOM(2007) 17 lõplik — 2007/0012 (CNS)

53

2007/C 175/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/66/EÜ patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete kohta seoses komisjoni rakendusvolitustegaKOM(2007) 93 lõplik — 2007/0036 (COD)

KOM(2007) 93 lõplik — 2007/0036 (COD)

57

2007/C 175/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu väljakutsed ja võimalused globaliseerumise kontekstis

57

2007/C 175/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat. Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamiselKOM(2006) 708 lõplik

KOM(2006) 708 lõplik

65

2007/C 175/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnasKOM(2006) 479 lõplik — 2006/0163 (COD)

KOM(2006) 479 lõplik — 2006/0163 (COD)

74

2007/C 175/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamiselKOM(2006) 625 lõplik

KOM(2006) 625 lõplik

78

2007/C 175/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduses lennutransporditeenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud)KOM(2006) 396 lõplik — 2006/0130 (COD)

KOM(2006) 396 lõplik — 2006/0130 (COD)

85

2007/C 175/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika ja elukutselised sõidukijuhid — ohutud ja turvalised peatus- ja puhkekohad

88

2007/C 175/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tulevased õigusaktid e-juurdepääsetavuse valdkonnas

91

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

436. istungjärgul 30.–31. mail 2007

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta”

KOM(2006) 486 lõplik

(2007/C 175/01)

26. septembril 2006 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 93 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 19. aprillil 2007. Raportöör oli Edgardo Iozia.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 78 ja vastu hääletas 10.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee arvates ei oleks õige kasutada 1992. aasta 12-liikmelise Euroopa Liidu inflatsioonimäära automaatset kohandamist, kuna 1995. aastal ühines liiduga veel 3 riiki, 1. mail 2004. aastal 10 riiki ja käesoleva aasta 1. jaanuaril kaks riiki. |
| --- | --- |

1.1

Komitee arvates ei oleks õige kasutada 1992. aasta 12-liikmelise Euroopa Liidu inflatsioonimäära automaatset kohandamist, kuna 1995. aastal ühines liiduga veel 3 riiki, 1. mail 2004. aastal 10 riiki ja käesoleva aasta 1. jaanuaril kaks riiki.

| 1.2 | Komitee leiab, et kui tahetakse saavutada soovitud ühtlustamist 27 Euroopa Liidu liikmesriigis, tuleks kaaluda aktsiisi ülemmäära kehtestamist — see on kindlasti üks meede, mis võimaldaks tõhusalt võidelda salakaubaveo ja pettuse vastu ning lähendada eri maksumäärasid, aidates sel moel kaasa tõelise ühtse turu kujunemisele. Tarbijate huvisid saab kaitsta järkjärgulise ühtlustamise teel. Seejuures ei tohiks tarbijaid käsitada salakaubavedajatena üksnes seetõttu, et nad ostavad alkoholi seal, kus selle eest tuleb vähem maksta. |
| --- | --- |

1.2

Komitee leiab, et kui tahetakse saavutada soovitud ühtlustamist 27 Euroopa Liidu liikmesriigis, tuleks kaaluda aktsiisi ülemmäära kehtestamist — see on kindlasti üks meede, mis võimaldaks tõhusalt võidelda salakaubaveo ja pettuse vastu ning lähendada eri maksumäärasid, aidates sel moel kaasa tõelise ühtse turu kujunemisele. Tarbijate huvisid saab kaitsta järkjärgulise ühtlustamise teel. Seejuures ei tohiks tarbijaid käsitada salakaubavedajatena üksnes seetõttu, et nad ostavad alkoholi seal, kus selle eest tuleb vähem maksta.

| 1.3 | Komitee soovitab, et liikmesriikidel keelataks selgesõnaliselt lisada tavapärasesse aktsiisi- ja käibemaksukorda muid tarbimise maksustamise vorme, millele viitamiseks — nagu Euroopa Kohus on tuvastanud (1) — mõnikord kasutatakse nimetust „ühenduse maks”. |
| --- | --- |

1.3

Komitee soovitab, et liikmesriikidel keelataks selgesõnaliselt lisada tavapärasesse aktsiisi- ja käibemaksukorda muid tarbimise maksustamise vorme, millele viitamiseks — nagu Euroopa Kohus on tuvastanud (1) — mõnikord kasutatakse nimetust „ühenduse maks”.

| 1.4 | Komitee arvates ei õigustata ettepanekus piisavalt asutamislepingu artikli 93 valimist õiguslikuks aluseks, mis lubaks nõukogul võtta tarvitusele meetmeid riiklike maksundusõigusaktide ühtlustamiseks, kui sellele avaldatakse ühehäälselt poolehoidu. Kuna ettepanekus jäetakse miinimumist kõrgemad määrad liikmesriikide endi otsustada, ei ühtlustata sellega midagi. |
| --- | --- |

1.4

Komitee arvates ei õigustata ettepanekus piisavalt asutamislepingu artikli 93 valimist õiguslikuks aluseks, mis lubaks nõukogul võtta tarvitusele meetmeid riiklike maksundusõigusaktide ühtlustamiseks, kui sellele avaldatakse ühehäälselt poolehoidu. Kuna ettepanekus jäetakse miinimumist kõrgemad määrad liikmesriikide endi otsustada, ei ühtlustata sellega midagi.

| 1.5 | Komitee ei pea õigeks, et komisjon peab ettepanekut väheoluliseks, õigustades sel moel mõjuanalüüsi puudumist ja huvipooltega konsulteerimata jätmist. Komitees korraldatud arutelul kinnitasid kõik osalejad vastuseisu komisjoni ettepanekule ning väljendasid soovi, et komisjon viiks tulevikus läbi põhjaliku mõjuanalüüsi. |
| --- | --- |

1.5

Komitee ei pea õigeks, et komisjon peab ettepanekut väheoluliseks, õigustades sel moel mõjuanalüüsi puudumist ja huvipooltega konsulteerimata jätmist. Komitees korraldatud arutelul kinnitasid kõik osalejad vastuseisu komisjoni ettepanekule ning väljendasid soovi, et komisjon viiks tulevikus läbi põhjaliku mõjuanalüüsi.

| 1.6 | Komitee soovib ettepaneku tagasivõtmist ning kutsub komisjoni üles ajakohastama viited direktiivis 92/83/EMÜ toodud ühises nomenklatuuris ning vaatama läbi klassifitseerimismeetodid. |
| --- | --- |

1.6

Komitee soovib ettepaneku tagasivõtmist ning kutsub komisjoni üles ajakohastama viited direktiivis 92/83/EMÜ toodud ühises nomenklatuuris ning vaatama läbi klassifitseerimismeetodid.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1 | Dokumendis „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta” määratletakse alkoholi ja mitmesuguste alkohoolsete jookide liikide aktsiisimaksu alammäärad. Direktiivi artikliga 8 kohustatakse komisjoni viima läbi korrapäraseid ülevaatuseid, esitama sellekohase aruande ja tegema vajadusel muutmiseks ettepanekuid. |
| --- | --- |

2.1

Dokumendis „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta” määratletakse alkoholi ja mitmesuguste alkohoolsete jookide liikide aktsiisimaksu alammäärad. Direktiivi artikliga 8 kohustatakse komisjoni viima läbi korrapäraseid ülevaatuseid, esitama sellekohase aruande ja tegema vajadusel muutmiseks ettepanekuid.

| 2.2 | 26. mail 2004 avaldatud komisjoni aruandele järgnenud arutelus leiti, et tarvis on liikmesriikide aktsiisimaksude alammäärade suuremat ühtlustamist, tagamaks siseturu korralikku toimimist ja hoidmaks ära pettust ja salakaubavedu, millele aitasid kaasa liikmesriikide erinevad maksukorrad. Arutelu viis konkreetse algatuseni, järgides nõukogu üleskutset „esitada ettepanek aktsiisimaksu alammäärade kohandamiseks, et vältida ühenduse alammäärade tegeliku väärtuse kahanemist, kavandades üleminekuajad ja erandid neile liikmesriikidele, kellel võib alammäärade tõstmisega raskusi tulla”. Nõukogu lisas ka, et „komisjon peaks võtma täielikult arvesse ka kõnealuse küsimuse üldist poliitilist tundlikkust”. |
| --- | --- |

2.2

26. mail 2004 avaldatud komisjoni aruandele järgnenud arutelus leiti, et tarvis on liikmesriikide aktsiisimaksude alammäärade suuremat ühtlustamist, tagamaks siseturu korralikku toimimist ja hoidmaks ära pettust ja salakaubavedu, millele aitasid kaasa liikmesriikide erinevad maksukorrad. Arutelu viis konkreetse algatuseni, järgides nõukogu üleskutset „esitada ettepanek aktsiisimaksu alammäärade kohandamiseks, et vältida ühenduse alammäärade tegeliku väärtuse kahanemist, kavandades üleminekuajad ja erandid neile liikmesriikidele, kellel võib alammäärade tõstmisega raskusi tulla”. Nõukogu lisas ka, et „komisjon peaks võtma täielikult arvesse ka kõnealuse küsimuse üldist poliitilist tundlikkust”.

| 2.3 | Komisjon teeb seega ettepaneku muuta direktiivi järgmiselt:






  — | muuta alkoholi, vahesaaduste ja õlle aktsiisimaksu alammäärasid vastavalt inflatsioonile ajavahemikus 1993–2005, mis on umbes 31 %, ning jõustada need 1. jaanuarist 2008; |
| --- | --- | --- |

2.3

Komisjon teeb seega ettepaneku muuta direktiivi järgmiselt:

—

muuta alkoholi, vahesaaduste ja õlle aktsiisimaksu alammäärasid vastavalt inflatsioonile ajavahemikus 1993–2005, mis on umbes 31 %, ning jõustada need 1. jaanuarist 2008;

| — | sätestada aastane üleminekuperiood riikidele, kes peaksid tõstma oma maksumäärasid rohkem kui 10 %, ja kaheaastane üleminekuperiood neile, kes peaksid tõstma maksumäärasid rohkem kui 20 %; |
| --- | --- |

—

sätestada aastane üleminekuperiood riikidele, kes peaksid tõstma oma maksumäärasid rohkem kui 10 %, ja kaheaastane üleminekuperiood neile, kes peaksid tõstma maksumäärasid rohkem kui 20 %;

| — | pikendada direktiivi artikli 8 kohase läbivaatamismenetluse toimumise intervalli kahelt aastalt neljale. |
| --- | --- |

—

pikendada direktiivi artikli 8 kohase läbivaatamismenetluse toimumise intervalli kahelt aastalt neljale.

| 2.4 | Nõukogu taotlusel on ettepaneku põhieesmärk taastada maksumäärade tegelik väärtus 1992. aasta tasemel, mida komisjon peab „vajalikuks maksupiirideta siseturu toimimise tagamisel”. |
| --- | --- |

2.4

Nõukogu taotlusel on ettepaneku põhieesmärk taastada maksumäärade tegelik väärtus 1992. aasta tasemel, mida komisjon peab „vajalikuks maksupiirideta siseturu toimimise tagamisel”.

3.   Tähelepanekud

| 3.1 | Mõjuanalüüsi puudumisel otsustas komitee kuulata ise ära tootjate ühenduste, tarbijate ja ametiühingute seisukohad. Osalejad väljendasid üksmeelselt oma hämmastust direktiivi ettepaneku üle. Mõni organisatsioon märkis ka, et ettepanek suurendaks veelgi alkohoolsete jookide ebavõrdset kohtlemist — ja ilmselgelt saaksid kahju need, millelt tuleb maksta aktsiisimaksu. Need tootjad, kelle toodetavatelt jookidelt ei nõuta aktsiisimaksu, taotlesid, et säilitataks kehtiv süsteem, mis oli pealegi määratletud ühise põllumajanduspoliitika kokkulepetes. |
| --- | --- |

3.1

Mõjuanalüüsi puudumisel otsustas komitee kuulata ise ära tootjate ühenduste, tarbijate ja ametiühingute seisukohad. Osalejad väljendasid üksmeelselt oma hämmastust direktiivi ettepaneku üle. Mõni organisatsioon märkis ka, et ettepanek suurendaks veelgi alkohoolsete jookide ebavõrdset kohtlemist — ja ilmselgelt saaksid kahju need, millelt tuleb maksta aktsiisimaksu. Need tootjad, kelle toodetavatelt jookidelt ei nõuta aktsiisimaksu, taotlesid, et säilitataks kehtiv süsteem, mis oli pealegi määratletud ühise põllumajanduspoliitika kokkulepetes.

| 3.2 | Arutelul osalenud (2) olid ühel meelel ka selles, et kuigi sotsiaalseid ja tervishoiu aspekte tuleks arvesse võtta, ei tohiks need maksustamisel olla määrava tähtsusega. Samas kutsusid nad üles toetama „vastutustundliku tarbimise” kampaaniat — mida pooldab ka komitee –, et piirata alkoholi liigtarvitamise ohtu. Samuti rõhutati, et Euroopa asjaomane tööstus on maailmas juhtpositsioonil ning annab vägagi märkimisväärse panuse Euroopa SKTsse ning aitab kaasa nii otsese kui ka kaudse tööhõive suurendamisele. |
| --- | --- |

3.2

Arutelul osalenud (2) olid ühel meelel ka selles, et kuigi sotsiaalseid ja tervishoiu aspekte tuleks arvesse võtta, ei tohiks need maksustamisel olla määrava tähtsusega. Samas kutsusid nad üles toetama „vastutustundliku tarbimise” kampaaniat — mida pooldab ka komitee –, et piirata alkoholi liigtarvitamise ohtu. Samuti rõhutati, et Euroopa asjaomane tööstus on maailmas juhtpositsioonil ning annab vägagi märkimisväärse panuse Euroopa SKTsse ning aitab kaasa nii otsese kui ka kaudse tööhõive suurendamisele.

| 3.3 | Esmapilgul tundub direktiivi muutmise ettepanek olevat tavapärane meede, millega lihtsalt kohandatakse näitajaid, et need oleks vastavuses inflatsiooniga alates 1993. aastast. Tegelikult aga käsitletakse selles äärmiselt keerukat ja tundlikku teemat, mis näitab, kuivõrd kaugel on riikide poliitikad ja huvid järeleandmiste tegemisest ühenduse maksude ulatusliku ühtluse nimel. Komitee on mitmel korral väljendanud toetust ühtlustamisele maksustamises, mis on hädavajalik, et tarbijad saaksid osa ühtse turu hüvedest. |
| --- | --- |

3.3

Esmapilgul tundub direktiivi muutmise ettepanek olevat tavapärane meede, millega lihtsalt kohandatakse näitajaid, et need oleks vastavuses inflatsiooniga alates 1993. aastast. Tegelikult aga käsitletakse selles äärmiselt keerukat ja tundlikku teemat, mis näitab, kuivõrd kaugel on riikide poliitikad ja huvid järeleandmiste tegemisest ühenduse maksude ulatusliku ühtluse nimel. Komitee on mitmel korral väljendanud toetust ühtlustamisele maksustamises, mis on hädavajalik, et tarbijad saaksid osa ühtse turu hüvedest.

| 3.4 | Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 7. ja 28. novembril 2006. aastal toimunud koosolekutel, mille päevakorrapunktide hulgas oli ka kõnealune ettepanek, algatati taas lõputud liikmesriikidevahelised arutelud, jõudes suuresti samalaadsesse olukorda, mis oli 1992. aasta direktiivi aluseks. Direktiivis suudeti panna paika üksnes alammäärad ning ei pakutud võimalust ühise lähenemisviisi leidmiseks, et riikide aktsiisimaksumäärasid ühtlustada ja lähendada. |
| --- | --- |

3.4

Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 7. ja 28. novembril 2006. aastal toimunud koosolekutel, mille päevakorrapunktide hulgas oli ka kõnealune ettepanek, algatati taas lõputud liikmesriikidevahelised arutelud, jõudes suuresti samalaadsesse olukorda, mis oli 1992. aasta direktiivi aluseks. Direktiivis suudeti panna paika üksnes alammäärad ning ei pakutud võimalust ühise lähenemisviisi leidmiseks, et riikide aktsiisimaksumäärasid ühtlustada ja lähendada.

| 3.5 | Lähemal vaatlemisel ilmnevad liikmesriikide maksumäärades tõeliselt suured erinevused. 26. mai 2004. aasta aruandes tuuakse ära tollases 25 liikmesriigis ja kahes kandidaatriigis, Rumeenias ja Bulgaarias (kellest 1. jaanuaril 2007 said ELi liikmed), eri jookide liikide puhul rakendatud meetmed (3). Madalaimate ja kõrgeimate maksumäärade vahe oli tervelt 1 100 %! |
| --- | --- |

3.5

Lähemal vaatlemisel ilmnevad liikmesriikide maksumäärades tõeliselt suured erinevused. 26. mai 2004. aasta aruandes tuuakse ära tollases 25 liikmesriigis ja kahes kandidaatriigis, Rumeenias ja Bulgaarias (kellest 1. jaanuaril 2007 said ELi liikmed), eri jookide liikide puhul rakendatud meetmed (3). Madalaimate ja kõrgeimate maksumäärade vahe oli tervelt 1 100 %!

| 3.6 | Näiteks veini puhul ulatusid maksumäärad 0-st 273 euroni; vahuveini puhul 0-st 546 euroni hektoliitri kohta; õlle puhul kuni 0,748 euroni Plato kraadi kohta (4), mis võrdub 1,87–19,87 euroga hektoliitri ja alkoholisisalduse kohta; gaseerimata ja gaseeritud vahesaaduste puhul 45–497 eurot hektoliitri kohta; puhta alkoholi puhul 550–5 519 eurot hektoliitri kohta, mis võrdub 220–2 210 euroga hektoliitri kohta 40kraadiste alkohoolsete jookide puhul. |
| --- | --- |

3.6

Näiteks veini puhul ulatusid maksumäärad 0-st 273 euroni; vahuveini puhul 0-st 546 euroni hektoliitri kohta; õlle puhul kuni 0,748 euroni Plato kraadi kohta (4), mis võrdub 1,87–19,87 euroga hektoliitri ja alkoholisisalduse kohta; gaseerimata ja gaseeritud vahesaaduste puhul 45–497 eurot hektoliitri kohta; puhta alkoholi puhul 550–5 519 eurot hektoliitri kohta, mis võrdub 220–2 210 euroga hektoliitri kohta 40kraadiste alkohoolsete jookide puhul.

| 3.7 | Alammäära muutmine komisjoni ettepaneku kohaselt vähendaks erinevust liikmesriikide maksumäärades 1 100 %-lt ligikaudu 800–1 000 %ni. Väide, et selline samm tagaks siseturu toimimise, on tõepoolest ülepingutatud. Komitee arvates oleks tõhus lahendus lisaks alamäärale ka ülemmäära kehtestamine, kuna see on üks meede, mis võimaldaks tulevikus salakaubaveo ja pettuste vastu võidelda. |
| --- | --- |

3.7

Alammäära muutmine komisjoni ettepaneku kohaselt vähendaks erinevust liikmesriikide maksumäärades 1 100 %-lt ligikaudu 800–1 000 %ni. Väide, et selline samm tagaks siseturu toimimise, on tõepoolest ülepingutatud. Komitee arvates oleks tõhus lahendus lisaks alamäärale ka ülemmäära kehtestamine, kuna see on üks meede, mis võimaldaks tulevikus salakaubaveo ja pettuste vastu võidelda.

| 3.8 | Samavõrd vähe veenev on väide, et alammäärade kohandamine vastavalt inflatsioonimäärale ei suurenda reaalset väärtust. Täielikuma teabe pakkumise huvides oleks komisjon pidanud esitama dünaamilise mudeli aktsiisimaksu toimimise kohta liikmesriikides alates aastast, mil valges raamatus tehti ühtlustamisettepanek, st 1985. aastast. Tegelik tulemus oli aga liikmesriikide maksumäärade tegeliku väärtuse suurendamine mõnele riigile tehtud erandi tähtaja aegumisel. Erandiks on vaid üksikud riigid. Komitee suhtub kriitiliselt kõikidesse liikmesriikide tavadesse, millega kehtestatakse täiendavalt muid maksustamisvorme, mida mõnel juhul nimetatakse „ühenduse maksuks”. |
| --- | --- |

3.8

Samavõrd vähe veenev on väide, et alammäärade kohandamine vastavalt inflatsioonimäärale ei suurenda reaalset väärtust. Täielikuma teabe pakkumise huvides oleks komisjon pidanud esitama dünaamilise mudeli aktsiisimaksu toimimise kohta liikmesriikides alates aastast, mil valges raamatus tehti ühtlustamisettepanek, st 1985. aastast. Tegelik tulemus oli aga liikmesriikide maksumäärade tegeliku väärtuse suurendamine mõnele riigile tehtud erandi tähtaja aegumisel. Erandiks on vaid üksikud riigid. Komitee suhtub kriitiliselt kõikidesse liikmesriikide tavadesse, millega kehtestatakse täiendavalt muid maksustamisvorme, mida mõnel juhul nimetatakse „ühenduse maksuks”.

| 3.9 | Seda on tõestanud komisjoni algatatud uuring (5), milles tuleb ilmsiks, et kõik peale kolme liikmesriigi on tõstnud makse igal aastal või iga paari aasta järel. |
| --- | --- |

3.9

Seda on tõestanud komisjoni algatatud uuring (5), milles tuleb ilmsiks, et kõik peale kolme liikmesriigi on tõstnud makse igal aastal või iga paari aasta järel.

| 3.10 | Sama uuring, milles võeti arvesse nõudmise elastsust hindade muutumisel, näitas, et kui alammäärasid kohandati vastavalt inflatsioonile, siis:






  — | maksumäärade muutmisest saadaks erilist kasu kangete alkohoolsete jookide puhul, seda eelkõige Põhjamaades, aga ka Ühendkuningriigis ja Iirimaal; |
| --- | --- | --- |

3.10

Sama uuring, milles võeti arvesse nõudmise elastsust hindade muutumisel, näitas, et kui alammäärasid kohandati vastavalt inflatsioonile, siis:

—

maksumäärade muutmisest saadaks erilist kasu kangete alkohoolsete jookide puhul, seda eelkõige Põhjamaades, aga ka Ühendkuningriigis ja Iirimaal;

| — | suhteliselt suure hinnaelastsuse korral suureneks kangete alkohoolsete jookide tarbimine rohkem kui hinna ristelastsuse puhul (suhe teatavat tüüpi toodete nõudluse ja teiste tootekategooriate hindade vahel) (6); |
| --- | --- |

—

suhteliselt suure hinnaelastsuse korral suureneks kangete alkohoolsete jookide tarbimine rohkem kui hinna ristelastsuse puhul (suhe teatavat tüüpi toodete nõudluse ja teiste tootekategooriate hindade vahel) (6);

| — | suure hinnaelastsuse puhul oleksid peamised kaotajad õlu ja vein; Põhjamaades kahaneks märkimisväärselt veini tarbimine ning Saksamaal, Belgias, Prantsusmaal ja Luksemburgis väheneks õlle joomine. |
| --- | --- |

—

suure hinnaelastsuse puhul oleksid peamised kaotajad õlu ja vein; Põhjamaades kahaneks märkimisväärselt veini tarbimine ning Saksamaal, Belgias, Prantsusmaal ja Luksemburgis väheneks õlle joomine.

| 3.11 | Huvitav oleks võrrelda kõnealuse, 15-liikmelist ELi käsitlenud uuringu tulemusi alammäärade erinevustega 27-liikmelises ELis. |
| --- | --- |

3.11

Huvitav oleks võrrelda kõnealuse, 15-liikmelist ELi käsitlenud uuringu tulemusi alammäärade erinevustega 27-liikmelises ELis.

| 3.12 | Komitee ei ole kindel, kas komisjon peaks jätkama kõnealuse äärmiselt tundliku teema puhul üksnes halduslikus rollis või peaks ta selle asemel esitama ettepanekuid, mõnel juhul koostöös liikmesriikidega, et tõhusalt leevendada tõsiseid konkurentsimoonutusi, mis kaasnevad seesuguse killustatud maksusüsteemi säilitamisega. |
| --- | --- |

3.12

Komitee ei ole kindel, kas komisjon peaks jätkama kõnealuse äärmiselt tundliku teema puhul üksnes halduslikus rollis või peaks ta selle asemel esitama ettepanekuid, mõnel juhul koostöös liikmesriikidega, et tõhusalt leevendada tõsiseid konkurentsimoonutusi, mis kaasnevad seesuguse killustatud maksusüsteemi säilitamisega.

| 3.13 | Järgmine aspekt, mille komisjon on direktiivi 92/84/EMÜ muutmise ettepanekut kavandades täielikult tähelepanuta jätnud, on see, et 1992. aastal ei olnud 12-liikmelises Euroopa Ühenduses lõhe sissetulekutes inimese kohta nii suur, et kehtestatud maksumäärad oleks tõsiseks koormaks muutunud. 27-liikmelises Euroopa Liidus on töötasude ja pensionite tase väga erinev ning sama maksustamismäära rakendamine nii uutes kui vanades liikmesriikides on ebaõiglane meede, mis koormab vaid tagasihoidlikumaid sissetulekuid. Töötajate ja pensionäride puhul, kelle sissetulek kuus ei ole rohkem kui 100–150 eurot ning kes on juba tunda saanud alkoholi aktsiisimaksu suurenemist 50 protsendilt 400 protsendile, avaldaks täiendav 31-protsendiline tõus tarbimisele kahtlemata negatiivset mõju. Arvestades eriti vahepeal toimunud laienemisi, mille tulemusel suurenes liikmesriikide 12 võrra, ei usu komitee, et oleks õige kasutada 1992. aasta 15-liikmelise Euroopa Liidu inflatsioonimäära automaatset kohandamist. |
| --- | --- |

3.13

Järgmine aspekt, mille komisjon on direktiivi 92/84/EMÜ muutmise ettepanekut kavandades täielikult tähelepanuta jätnud, on see, et 1992. aastal ei olnud 12-liikmelises Euroopa Ühenduses lõhe sissetulekutes inimese kohta nii suur, et kehtestatud maksumäärad oleks tõsiseks koormaks muutunud. 27-liikmelises Euroopa Liidus on töötasude ja pensionite tase väga erinev ning sama maksustamismäära rakendamine nii uutes kui vanades liikmesriikides on ebaõiglane meede, mis koormab vaid tagasihoidlikumaid sissetulekuid. Töötajate ja pensionäride puhul, kelle sissetulek kuus ei ole rohkem kui 100–150 eurot ning kes on juba tunda saanud alkoholi aktsiisimaksu suurenemist 50 protsendilt 400 protsendile, avaldaks täiendav 31-protsendiline tõus tarbimisele kahtlemata negatiivset mõju. Arvestades eriti vahepeal toimunud laienemisi, mille tulemusel suurenes liikmesriikide 12 võrra, ei usu komitee, et oleks õige kasutada 1992. aasta 15-liikmelise Euroopa Liidu inflatsioonimäära automaatset kohandamist.

| 3.14 | Kui mõned harvad erandid välja arvata, siis oleks väljapakutud süsteem vastuolus kõigi inflatsioonivastaste meetmetega, mille on võtnud liikmesriigid, kes juba mõnda aega tagasi kaotasid mehhanismid töötasude ja pensionite automaatseks kohandamiseks inflatsioonimääradega. Komisjon ei selgita piisavalt, miks tuleks seesugused mehhanismid säilitada ainult maksudele ja aktsiisidele. |
| --- | --- |

3.14

Kui mõned harvad erandid välja arvata, siis oleks väljapakutud süsteem vastuolus kõigi inflatsioonivastaste meetmetega, mille on võtnud liikmesriigid, kes juba mõnda aega tagasi kaotasid mehhanismid töötasude ja pensionite automaatseks kohandamiseks inflatsioonimääradega. Komisjon ei selgita piisavalt, miks tuleks seesugused mehhanismid säilitada ainult maksudele ja aktsiisidele.

| 3.15 | Komitee on vastupidisel arvamusel, et praegune kord on täiesti sobimatu ning leiab, et (12-, 25- või 27-liikmelise ELi?) inflatsioonimäära kohandamine on ebavajalikult karistav meede (eriti madalaimate sissetulekute jaoks), nagu seda on kõik kaudsed maksud, mis vähendavad maksumaksjate netosissetulekut. |
| --- | --- |

3.15

Komitee on vastupidisel arvamusel, et praegune kord on täiesti sobimatu ning leiab, et (12-, 25- või 27-liikmelise ELi?) inflatsioonimäära kohandamine on ebavajalikult karistav meede (eriti madalaimate sissetulekute jaoks), nagu seda on kõik kaudsed maksud, mis vähendavad maksumaksjate netosissetulekut.

| 3.16 | Nii nagu mõnes liikmesriigis veini puhul, nii on teiste alkohoolsete jookide mõõdukas tarbimine osa teiste Euroopa rahvaste kultuurist ja ajaloost. Kõnealust teemat tuleb koos kõigi selle aspektidega käsitleda laiemas perspektiivis. |
| --- | --- |

3.16

Nii nagu mõnes liikmesriigis veini puhul, nii on teiste alkohoolsete jookide mõõdukas tarbimine osa teiste Euroopa rahvaste kultuurist ja ajaloost. Kõnealust teemat tuleb koos kõigi selle aspektidega käsitleda laiemas perspektiivis.

| 3.17 | Komitee austab nende riikide otsust, kes rakendavad alkoholile ja tubakale ranget maksupoliitikat, mille põhjus on tõenäoliselt nimetatud ainete kuritarvitamine, eelkõige noorte hulgas. Mõned liikmesriigid on teatanud, et nende maksupoliitika peab arvesse võtma rahvatervist, kuid nende vabad valikud ei tohiks mõjutada teiste liikmesriikide valikuid või ajendeid. |
| --- | --- |

3.17

Komitee austab nende riikide otsust, kes rakendavad alkoholile ja tubakale ranget maksupoliitikat, mille põhjus on tõenäoliselt nimetatud ainete kuritarvitamine, eelkõige noorte hulgas. Mõned liikmesriigid on teatanud, et nende maksupoliitika peab arvesse võtma rahvatervist, kuid nende vabad valikud ei tohiks mõjutada teiste liikmesriikide valikuid või ajendeid.

| 3.18 | Komitee on oma seisukohta kõnealuses küsimuses juba väljendanud üksikasjalikus arvamuses (7), milles rõhutati: „Kuritarvitamise vastu saab kõige paremini võidelda haridus-, teavitus- ja koolitusprogrammidega, mis on peamiselt suunatud neile, kes tegelikult alkoholi kuritarvitavad.” |
| --- | --- |

3.18

Komitee on oma seisukohta kõnealuses küsimuses juba väljendanud üksikasjalikus arvamuses (7), milles rõhutati: „Kuritarvitamise vastu saab kõige paremini võidelda haridus-, teavitus- ja koolitusprogrammidega, mis on peamiselt suunatud neile, kes tegelikult alkoholi kuritarvitavad.”

| 3.19 | Komitee on seisukohal, et ettepanekus ei ole täidetud asutamislepingu artikli 93 nõudeid, mille kohaselt on nõukogul õigus võtta ühehäälselt vastu sätted meetmete kohta maksusüsteemide ühtlustamiseks sel määral, mis on vajalik siseturu rajamise ja toimimise parandamiseks artiklis 14 ettenähtud tähtaja jooksul. Tõsiasi on, et aktsiisi alammäärade suurendamine ei aita ühtlustamisele kaasa, vaid kehtestab ainult alammäära, mida iga liikmesriik võib tõsta, palju soovib. Reaalselt rakendatavate maksumäärade erinevused on direktiivi 92/84/EMÜ vastuvõtmisest alates veelgi suurenenud, mis tõestab, et sellise direktiiviga ei ole võimalik ühtlustamist saavutada. |
| --- | --- |

3.19

Komitee on seisukohal, et ettepanekus ei ole täidetud asutamislepingu artikli 93 nõudeid, mille kohaselt on nõukogul õigus võtta ühehäälselt vastu sätted meetmete kohta maksusüsteemide ühtlustamiseks sel määral, mis on vajalik siseturu rajamise ja toimimise parandamiseks artiklis 14 ettenähtud tähtaja jooksul. Tõsiasi on, et aktsiisi alammäärade suurendamine ei aita ühtlustamisele kaasa, vaid kehtestab ainult alammäära, mida iga liikmesriik võib tõsta, palju soovib. Reaalselt rakendatavate maksumäärade erinevused on direktiivi 92/84/EMÜ vastuvõtmisest alates veelgi suurenenud, mis tõestab, et sellise direktiiviga ei ole võimalik ühtlustamist saavutada.

4.   Võitlus pettuse ja salakaubanduse vastu

| 4.1 | Lisaks siseturu tõrgeteta toimimise takistamisele on maksustamise suurte erinevuste üheks negatiivseks tagajärjeks tugev suundumus vältida aktsiisimakse kas osaliselt, makstes aktsiisimakse muus riigis kui lõpptarbimise riigis, või täielikult, importides kaupu kolmandatest riikidest või suunates kaupu ümber transiidi ajal, kui makse ei maksta. |
| --- | --- |

4.1

Lisaks siseturu tõrgeteta toimimise takistamisele on maksustamise suurte erinevuste üheks negatiivseks tagajärjeks tugev suundumus vältida aktsiisimakse kas osaliselt, makstes aktsiisimakse muus riigis kui lõpptarbimise riigis, või täielikult, importides kaupu kolmandatest riikidest või suunates kaupu ümber transiidi ajal, kui makse ei maksta.

| 4.2 | E-kaubanduse areng annab maksupettuseks uusi võimalusi, arvestades, et internetikaubandust on võimatu kontrollida ning puudub kooskõlastatud poliitika alkoholiaktsiisi pettuste vastu võitlemiseks, kuna mõned liikmesriigid ei pea seda probleemiks ja see puudutab vaid kõrgeimate maksudega piirkondi. |
| --- | --- |

4.2

E-kaubanduse areng annab maksupettuseks uusi võimalusi, arvestades, et internetikaubandust on võimatu kontrollida ning puudub kooskõlastatud poliitika alkoholiaktsiisi pettuste vastu võitlemiseks, kuna mõned liikmesriigid ei pea seda probleemiks ja see puudutab vaid kõrgeimate maksudega piirkondi.

| 4.3 | Laienemisega on Euroopa Liidu välispiirid jõudnud riikidesse, kus maksumäärad on palju madalamad kui ELi keskmine ning seega on pettuste võimalused hüppeliselt kasvanud. Mõnes neist riikidest on korruptsioon laialt levinud ning mõnel puhul on sellesse kaasatud ka tolliametid. Salakaubanduse vastu võitlemise meetmeid tuleb veelgi tugevdada. Juhul kui aktsiisimaksude tõus võetakse pakutud vormis vastu, siis suureneb rahvusvaheliste salakaubavedajate kasum veelgi. |
| --- | --- |

4.3

Laienemisega on Euroopa Liidu välispiirid jõudnud riikidesse, kus maksumäärad on palju madalamad kui ELi keskmine ning seega on pettuste võimalused hüppeliselt kasvanud. Mõnes neist riikidest on korruptsioon laialt levinud ning mõnel puhul on sellesse kaasatud ka tolliametid. Salakaubanduse vastu võitlemise meetmeid tuleb veelgi tugevdada. Juhul kui aktsiisimaksude tõus võetakse pakutud vormis vastu, siis suureneb rahvusvaheliste salakaubavedajate kasum veelgi.

| 4.4 | Alates 1992. aastast võitleb EL pettusega kaupade puhul, millele kehtib aktsiisimaks, ning avaldas 25. veebruaril 1992 nõukogu direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta. Kuna nimetatud direktiiv ei olnud edukas, muudeti seda 2004. aastal nõukogu 16. novembri 2004. aasta direktiiviga 2004/106/EÜ, millega muudeti ka direktiivi 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise, teatavate aktsiisimaksude ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas. |
| --- | --- |

4.4

Alates 1992. aastast võitleb EL pettusega kaupade puhul, millele kehtib aktsiisimaks, ning avaldas 25. veebruaril 1992 nõukogu direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta. Kuna nimetatud direktiiv ei olnud edukas, muudeti seda 2004. aastal nõukogu 16. novembri 2004. aasta direktiiviga 2004/106/EÜ, millega muudeti ka direktiivi 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise, teatavate aktsiisimaksude ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas.

| 4.5 | Seoses sellega rõhutas komitee oma arvamuses (8), et selleks, et tõhusalt pettusega võidelda „on selgelt vaja kaasajastada, tugevdada, lihtsustada ja tõhustada halduskoostöö vahendit ja teabevahetust aktsiisimaksude kohta liikmesriikide vahel”. |
| --- | --- |

4.5

Seoses sellega rõhutas komitee oma arvamuses (8), et selleks, et tõhusalt pettusega võidelda „on selgelt vaja kaasajastada, tugevdada, lihtsustada ja tõhustada halduskoostöö vahendit ja teabevahetust aktsiisimaksude kohta liikmesriikide vahel”.

| 4.6 | Samas arvamuses rõhutati, et „taas kord piiratakse ühtse turu tõhusamast toimimisest tulenevaid eeliseid, kõnealusel juhul pettuse ja maksudest kõrvalehoidmise avastamise ja nendega võitlemise menetlusi, soovi tõttu kaitsta riigi huve.” Ning et: „ei ole kahtlust, et paljud pettused on otseselt seotud (mõnikord suurte) erinevustega eri liikmesriikides kohaldatavate aktsiisimäärade vahel.”
  „Komitee kasutab võimalust, et kritiseerida piiranguid, mis tulenevad ühehäälsuse nõudest, mis kehtib praegu valdava osa ühenduse maksuõiguse otsuste puhul, ning kordab vajadust asendada see siseturu toimimist mõjutavates või konkurentsimoonutusi põhjustavates maksuküsimustes kvalifitseeritud häälteenamuse nõudega.” |
| --- | --- |

4.6

Samas arvamuses rõhutati, et „taas kord piiratakse ühtse turu tõhusamast toimimisest tulenevaid eeliseid, kõnealusel juhul pettuse ja maksudest kõrvalehoidmise avastamise ja nendega võitlemise menetlusi, soovi tõttu kaitsta riigi huve.” Ning et: „ei ole kahtlust, et paljud pettused on otseselt seotud (mõnikord suurte) erinevustega eri liikmesriikides kohaldatavate aktsiisimäärade vahel.”

„Komitee kasutab võimalust, et kritiseerida piiranguid, mis tulenevad ühehäälsuse nõudest, mis kehtib praegu valdava osa ühenduse maksuõiguse otsuste puhul, ning kordab vajadust asendada see siseturu toimimist mõjutavates või konkurentsimoonutusi põhjustavates maksuküsimustes kvalifitseeritud häälteenamuse nõudega.”

| 4.7 | Komitee on aastate vältel korduvalt rõhutanud järgmisi võtmekontseptsioone:






  — | halduskoostöö tugevdamine, pidev dialoog maksuasutuste vahel, vastastikune abi, pettusega võitlejate pidev ja ühine koolitamine, politseijõudude ja maksuasutuste võrgustikud ühilduvate platvormide ja andmebaaside jagamise abil; |
| --- | --- | --- |

4.7

Komitee on aastate vältel korduvalt rõhutanud järgmisi võtmekontseptsioone:

—

halduskoostöö tugevdamine, pidev dialoog maksuasutuste vahel, vastastikune abi, pettusega võitlejate pidev ja ühine koolitamine, politseijõudude ja maksuasutuste võrgustikud ühilduvate platvormide ja andmebaaside jagamise abil;

| — | maksualase ühtlustamise protsessi lihtsustamine nii otsese maksustamise valdkonnas kui ka keerukamas, aktsiisimaksude valdkonnas; |
| --- | --- |

—

maksualase ühtlustamise protsessi lihtsustamine nii otsese maksustamise valdkonnas kui ka keerukamas, aktsiisimaksude valdkonnas;

| — | protsessi käivitamine ühehäälsuse nõudest loobumiseks teatud maksuküsimustes, alustades kergemini rakendatavatest; |
| --- | --- |

—

protsessi käivitamine ühehäälsuse nõudest loobumiseks teatud maksuküsimustes, alustades kergemini rakendatavatest;

| — | loobumine käibemaksu mudelist, mis muudab pettuse lihtsamaks ja |
| --- | --- |

—

loobumine käibemaksu mudelist, mis muudab pettuse lihtsamaks ja

| — | mitte suurendada maksukoormat. |
| --- | --- |

—

mitte suurendada maksukoormat.

| 4.8 | Näiteks Rootsis tõid reisijad ja salakaubavedajad 2004. aastal riiki ainuüksi õlut 164 miljonit liitrit, mis oli umbkaudu sama maht (173 miljonit liitrit), mille müüs riigimonopol (Systembolaget), ning see tähendas Rootsi aktsiisi- ja käibemaksutuludes umbes 190 miljoni euro kaotust. Alates 2002. aastast, mil kaotas kehtivuse koguseliste piirangute erand välismaal tehtud ostudele, on niisugused ostud kasvanud 40 %. Salakaubandus viimase kahe aastaga hinnanguliselt kahekordistunud. Taani hinnangul on õlle kogus, mille reisijad Saksamaalt ostavad ja siis Taani toovad, 95 miljonit liitrit, s.o umbes 10 % salakaubast ning tähendab, et 30 % riigis tarbitavast õllest ei kajastu Taani maksudes. 2005. aastal tõid reisijad Soome rohkem kui 42 miljonit liitrit õlut (10 % kogutarbimisest), mistõttu jäi saamata rohkem kui 50 miljonit eurot maksutulusid. Austriasse viidi Saksamaalt ja Tšehhi Vabariigist 30 miljonit liitrit ja Ühendkuningriiki üle 100 miljoni liitri, millele tuleb veel lisada laiaulatuslik salakaubandus. (9) |
| --- | --- |

4.8

Näiteks Rootsis tõid reisijad ja salakaubavedajad 2004. aastal riiki ainuüksi õlut 164 miljonit liitrit, mis oli umbkaudu sama maht (173 miljonit liitrit), mille müüs riigimonopol (Systembolaget), ning see tähendas Rootsi aktsiisi- ja käibemaksutuludes umbes 190 miljoni euro kaotust. Alates 2002. aastast, mil kaotas kehtivuse koguseliste piirangute erand välismaal tehtud ostudele, on niisugused ostud kasvanud 40 %. Salakaubandus viimase kahe aastaga hinnanguliselt kahekordistunud. Taani hinnangul on õlle kogus, mille reisijad Saksamaalt ostavad ja siis Taani toovad, 95 miljonit liitrit, s.o umbes 10 % salakaubast ning tähendab, et 30 % riigis tarbitavast õllest ei kajastu Taani maksudes. 2005. aastal tõid reisijad Soome rohkem kui 42 miljonit liitrit õlut (10 % kogutarbimisest), mistõttu jäi saamata rohkem kui 50 miljonit eurot maksutulusid. Austriasse viidi Saksamaalt ja Tšehhi Vabariigist 30 miljonit liitrit ja Ühendkuningriiki üle 100 miljoni liitri, millele tuleb veel lisada laiaulatuslik salakaubandus. (9)

5.   Alkohoolsetele jookidele kohaldatava aktsiisimaksu struktuur

| 5.1 | 2004. aasta aruandes käsitles komisjon direktiivi 92/84/EMÜ rakendamisel tekkinud probleeme ning tõstis eriti esile kolme:






  — | liikmesriikidel on lubatud maksustada gaseerimata ja gaseeritud alkohoolseid jooke erinevalt; |
| --- | --- | --- |

5.1

2004. aasta aruandes käsitles komisjon direktiivi 92/84/EMÜ rakendamisel tekkinud probleeme ning tõstis eriti esile kolme:

—

liikmesriikidel on lubatud maksustada gaseerimata ja gaseeritud alkohoolseid jooke erinevalt;

| — | vajadus ajakohastada direktiivis 92/83/EMÜ sätestatud viiteid koondnomenklatuuri koodidele, millega määratletakse aktsiisimaksude kohaldamise eesmärgil alkohoolsete jookide liigid, et võtta arvesse alates 1992. aastast CN-koodides toimunud võimalikke muudatusi; |
| --- | --- |

—

vajadus ajakohastada direktiivis 92/83/EMÜ sätestatud viiteid koondnomenklatuuri koodidele, millega määratletakse aktsiisimaksude kohaldamise eesmärgil alkohoolsete jookide liigid, et võtta arvesse alates 1992. aastast CN-koodides toimunud võimalikke muudatusi;

| — | alkohoolsete jookide liigitamine direktiivis 92/83/EMÜ ettenähtud kategooriatesse on tinginud sama toote erineva liigituse ning sellest tulenevalt ka erineva maksustamise eri liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

alkohoolsete jookide liigitamine direktiivis 92/83/EMÜ ettenähtud kategooriatesse on tinginud sama toote erineva liigituse ning sellest tulenevalt ka erineva maksustamise eri liikmesriikides.

| 5.2 | Esimese punkti osas teeb komisjon ettepaneku kaotada gaseeritud ja gaseerimata veinide erinev käsitlemine, tuues põhjenduseks asjaolu, et enam ei kehti algselt otsuse aluseks olnud argument, et vahuveinid on luksustoode. (kuigi mõnede gaseerimata veinide puhul kehtib vastupidine!). |
| --- | --- |

5.2

Esimese punkti osas teeb komisjon ettepaneku kaotada gaseeritud ja gaseerimata veinide erinev käsitlemine, tuues põhjenduseks asjaolu, et enam ei kehti algselt otsuse aluseks olnud argument, et vahuveinid on luksustoode. (kuigi mõnede gaseerimata veinide puhul kehtib vastupidine!).

| 5.3 | Mis puudutab teist punkti, siis direktiivi 92/83/EMÜ artiklis 26 (aktsiisimaksude struktuur) sätestatakse, et koondnomenklatuuri koodid, millele direktiivis viidatakse, jõustuvad direktiivi vastuvõtmise päeval (19. oktoober 1992). Komisjon teeb siiski ettepaneku kasutada võimalikult ajakohaseid koondnomenklatuuri koode ning võtta tulevased muudatused vastu kooskõlas direktiivi 92/12/EÜ artikliga 24 (kaasates aktsiisimaksude komitee, nagu energiatoodete puhul). |
| --- | --- |

5.3

Mis puudutab teist punkti, siis direktiivi 92/83/EMÜ artiklis 26 (aktsiisimaksude struktuur) sätestatakse, et koondnomenklatuuri koodid, millele direktiivis viidatakse, jõustuvad direktiivi vastuvõtmise päeval (19. oktoober 1992). Komisjon teeb siiski ettepaneku kasutada võimalikult ajakohaseid koondnomenklatuuri koode ning võtta tulevased muudatused vastu kooskõlas direktiivi 92/12/EÜ artikliga 24 (kaasates aktsiisimaksude komitee, nagu energiatoodete puhul).

| 5.4 | Kolmanda punkti osas teeb komisjon ettepaneku muuta alkohoolsete jookide liigitamine aktsiisimaksude kohaldamise eesmärgil vähem sõltuvaks koondnomenklatuuri liigitusest. Nii lahendataks paljude majandusosalejate jaoks tekkinud probleem, mis tuleneb direktiivi ebamäärasest sõnastusest, kuna ei täpsustata, mis kogustes võib teiste kääritatud jookide hulka segada destilleeritud alkoholi. |
| --- | --- |

5.4

Kolmanda punkti osas teeb komisjon ettepaneku muuta alkohoolsete jookide liigitamine aktsiisimaksude kohaldamise eesmärgil vähem sõltuvaks koondnomenklatuuri liigitusest. Nii lahendataks paljude majandusosalejate jaoks tekkinud probleem, mis tuleneb direktiivi ebamäärasest sõnastusest, kuna ei täpsustata, mis kogustes võib teiste kääritatud jookide hulka segada destilleeritud alkoholi.

| 5.5 | Komitee on seisukohal, et majandusosalejate nõutud muutused konkurentsi lihtsustamiseks ja kaitsmiseks on põhjendatud ja sidusad. Komitee toetab komisjoni varasemaid ettepanekuid ning küsib, miks neid muudatusi ei arvestatud ega muudetud vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ. |
| --- | --- |

5.5

Komitee on seisukohal, et majandusosalejate nõutud muutused konkurentsi lihtsustamiseks ja kaitsmiseks on põhjendatud ja sidusad. Komitee toetab komisjoni varasemaid ettepanekuid ning küsib, miks neid muudatusi ei arvestatud ega muudetud vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ.

| 5.6 | Komitee kutsub üles direktiivi ettepaneku tagasi võtma ning soovitab vastu võta komisjoni ettepanekud direktiivi 92/83/EMÜ muutmiseks. |
| --- | --- |

5.6

Komitee kutsub üles direktiivi ettepaneku tagasi võtma ning soovitab vastu võta komisjoni ettepanekud direktiivi 92/83/EMÜ muutmiseks.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Kohtuasi C-437/97 Evangelischer Krankenhausverein Wien (EKW).

1

(2)  CEPS (Euroopa alkohoolsete jookide ühendus), AICV (siidri ja puuviljaveini liit), Euroopa õlletootjate liit, Euroopa veinitootjate komitee.

2

(3)  Vt komisjoni 26. mai 2004. aasta dokumendile „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta” lisatud tabelid.

3

(4)  Tasuta võrguentsüklopeedia Wikipedia määratluses on Plato kraad mõõtmisühik, mille abil tehakse kindlaks lahuse tihedus. Kuna Plato kraadi on lihtne kasutada, siis on see eelkõige kasutusel õlletööstuses. Lahuse tihedust mõõdetuna Plato kraadides määratletakse kui tihedust väljendatuna vee ja sahharoosilahuse massina/massiprotsendina. Teisisõnu, kui liiter õllevirretvastab 12-le Plato kraadile, on ekstrakti (või õllevirdes lahustunud suhkrute) tihedus võrdne liitri lahusega, mis sisaldab 12 massiprotsenti sahharoosi ning on lähedane vee suhtelise tihedusega 1 kg/l merepinna tasemel ja õhutemperatuuril. Kõnealuses näites sisaldub ligikaudu 120 grammi ekstrakti.

4

(5)  Customs Associate Ltd. — „Alkohoolsete jookide vahelise konkurentsi uuring”, lõpparuanne (veebruar 2001).

5

(6)  Ristelastsus seoses hindadega näitab jookidevahelise konkurentsivõime määra.

6

(7)  ELT C 69, 21.3.2006 (raportöör: hr Wilkinson).

7

(8)  ELT C 112, 30.4.2004, lk 64 (raportöör: hr Pezzini).

8

(9)  Oxford Economics „The consequences of the proposed Increase in the minimum excise duty rates for beer”. Veebruar 2007.

9

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel rohkem kui veerandi antud häältest.

Punkt 4.6

Jätta välja järgmine tekst:

„Samas arvamuses rõhutati, et „taas kord piiratakse ühtse turu tõhusamast toimimisest tulenevaid eeliseid, kõnealusel juhul pettuse ja maksudest kõrvalehoidmise avastamise ja nendega võitlemise menetlusi, soovi tõttu kaitsta riigi huve.” Ning et: „ei ole kahtlust, et paljud pettused on otseselt seotud (mõnikord suurte) erinevustega eri liikmesriikides kohaldatavate aktsiisimäärade vahel.””

„Komitee kasutab võimalust, et kritiseerida piiranguid, mis tulenevad ühehäälsuse nõudest, mis kehtib praegu valdava osa ühenduse maksuõiguse otsuste puhul, ning kordab vajadust asendada see siseturu toimimist mõjutavates või konkurentsimoonutusi põhjustavates maksuküsimustes kvalifitseeritud häälteenamuse nõudega.”

Motivatsioon

Otsuste tegemiseks nõutav häälteenamus on suure poliitilise tähtsusega küsimus, millele tuleb leida lahendus tulevases lepingus: pärast ühisraha kasutuselevõttu ja seoses sellega kaotatud võimalusega rakendada rahapoliitikat vastavalt iga riigi majanduslikule olukorrale jääb liikmesriikidel maksupoliitika ainsaks vahendiks oma majanduspoliitika kujundamiseks. Kui ei tehta edusamme majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas, ei saa ka nõuda, et häälteenamuse, ka mitte kvalifitseeritud häälteenamuse kaudu võiks kehtestada oma kriteeriumid kõigi liikmesriikide suhtes.

Lisaks viiks ühehäälsuse nõudest loobumine selleni, et mõned riigid, kellel tänu kõnealusele nõudele on võimalik säilitada toetus oma majanduse võtmesektoritele (nagu nt veini- või õllesektor teatatavates riikides), näeksid end kohustatuna nõustuma otsuste tegemise teistsuguse korraga ning kaotaksid võimaluse jätkata teatavate, oma huve kahjustavate poliitiliste otsuste blokeerimist, mille võimalust nad praegu kasutavad.

Hääletustulemus:

Poolt: 21

Vastu: 54

Erapooletuid: 4

Punkt 4.7

Lisada järgmine tekst:

„Komitee on aastate vältel korduvalt rõhutanud järgmisi võtmekontseptsioone:

| — | halduskoostöö tugevdamine, pidev dialoog maksuasutuste vahel, vastastikune abi, pettusega võitlejate pidev ja ühine koolitamine, politseijõudude ja maksuasutuste võrgustikud ühilduvate platvormide ja andmebaaside jagamise abil; |
| --- | --- |

—

halduskoostöö tugevdamine, pidev dialoog maksuasutuste vahel, vastastikune abi, pettusega võitlejate pidev ja ühine koolitamine, politseijõudude ja maksuasutuste võrgustikud ühilduvate platvormide ja andmebaaside jagamise abil;

| — | võimaldada tarbijatel lihtsamalt kasutada oma õigusi osta kõiki siseturul olevaid tooteid sidevahendi kaudu; |
| --- | --- |

—

võimaldada tarbijatel lihtsamalt kasutada oma õigusi osta kõiki siseturul olevaid tooteid sidevahendi kaudu;

võimaldada tarbijatel lihtsamalt kasutada oma õigusi osta kõiki siseturul olevaid tooteid sidevahendi kaudu;

| — | maksualase ühtlustamise protsessi lihtsustamine nii otsese maksustamise valdkonnas kui ka keerukamas, aktsiisimaksude valdkonnas; |
| --- | --- |

—

maksualase ühtlustamise protsessi lihtsustamine nii otsese maksustamise valdkonnas kui ka keerukamas, aktsiisimaksude valdkonnas;

| — | Euroopa ühtse maksupoliitika osana protsessi käivitamine ühehäälsuse nõudest loobumiseks teatud maksuküsimustes, alustades kergemini rakendatavatest; |
| --- | --- |

—

Euroopa ühtse maksupoliitika osana protsessi käivitamine ühehäälsuse nõudest loobumiseks teatud maksuküsimustes, alustades kergemini rakendatavatest;

Euroopa ühtse maksupoliitika osana

| — | loobumine käibemaksu mudelist, mis muudab pettuse lihtsamaks ja |
| --- | --- |

—

loobumine käibemaksu mudelist, mis muudab pettuse lihtsamaks ja

| — | mitte suurendada maksukoormat.” |
| --- | --- |

—

mitte suurendada maksukoormat.”

Motivatsioon

| Motivatsioon 1: | Vähemalt vormiliselt tuleks mõiste „ülemmäär” lahutada mõistetest „ühtlustamine”, „maksumäärade lähendamine” ja „järkjärguline ühtlustamine”. Ülemmäära kehtestamise üheks tulemuseks oleks küll praeguste maksumäärade erinevuse vähendamine (nagu selgitatakse punktides 3.5, 3.6 ja 3.7), millega kaasneks suurem tegelik ühtlustatus, kuid kõnealuse punkti praegusest sõnastusest võib välja lugeda, et ülemmäär on sama mis objektiivne määr. Muudatusettepanekuga soovitakse nende samastamist vältida.
  Praeguse probleemi põhjus on see, et mõnes riigis (Iirimaa, Ühendkuningriik, Soome, Rootsi) on kehtestatud kõrged määrad, mis on tekitanud väga suure erinevuse naaberriikidega.
  Samuti tehakse ettepanek asendada sõna „alkohol” kohasema sõnastusega „alkohoolsed joogid”. Alkoholi saab osta ka apteegist, kuid need tooted ei ole kuidagi seotud jookidega, millest räägitakse kõnealuses punktis.
  Tõhus viis siseturu arendamiseks ja pettusega võitlemiseks on lasta Euroopa Liidu kodanikel kasutada oma õigust kõnealuste toodete kaugostmiseks, nagu see toimub teiste toiduainete puhul. Sellega loodaks seaduslikud müügikanalid, mida kontrolliksid maksu- ja tervishoiuasutused, suurendades sel viisil tarbija teadmisi kõnealuste toodete kohta. See vastaks ka lepingus sätestatud kaupade vaba liikumise põhimõttele, mis ei hõlma üksnes professionaalset kaubandust, vaid ka eraisikute tehtavaid tehinguid. Vaba liikumine tähendab, et ühe liikmesriigi elanikud võivad osta kaupu teises liikmesriigis vastavalt teatud ühistele õiglastele miinimumeeskirjadele, mis reguleerivad tarbekaupade ostu ja müüki.
  Hiljuti väljendas komitee arvamust, et ühtse turu väljaarendamiseks on vaja seada üheks prioriteediks selle eeliste propageerimine tarbijate hulgas (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus ühtse turu läbivaatamise kohta, ELT C 93, 27.4.2007 (arvamus INT/332)). |
| --- | --- |

Motivatsioon 1:

Vähemalt vormiliselt tuleks mõiste „ülemmäär” lahutada mõistetest „ühtlustamine”, „maksumäärade lähendamine” ja „järkjärguline ühtlustamine”. Ülemmäära kehtestamise üheks tulemuseks oleks küll praeguste maksumäärade erinevuse vähendamine (nagu selgitatakse punktides 3.5, 3.6 ja 3.7), millega kaasneks suurem tegelik ühtlustatus, kuid kõnealuse punkti praegusest sõnastusest võib välja lugeda, et ülemmäär on sama mis objektiivne määr. Muudatusettepanekuga soovitakse nende samastamist vältida.

Praeguse probleemi põhjus on see, et mõnes riigis (Iirimaa, Ühendkuningriik, Soome, Rootsi) on kehtestatud kõrged määrad, mis on tekitanud väga suure erinevuse naaberriikidega.

Samuti tehakse ettepanek asendada sõna „alkohol” kohasema sõnastusega „alkohoolsed joogid”. Alkoholi saab osta ka apteegist, kuid need tooted ei ole kuidagi seotud jookidega, millest räägitakse kõnealuses punktis.

Tõhus viis siseturu arendamiseks ja pettusega võitlemiseks on lasta Euroopa Liidu kodanikel kasutada oma õigust kõnealuste toodete kaugostmiseks, nagu see toimub teiste toiduainete puhul. Sellega loodaks seaduslikud müügikanalid, mida kontrolliksid maksu- ja tervishoiuasutused, suurendades sel viisil tarbija teadmisi kõnealuste toodete kohta. See vastaks ka lepingus sätestatud kaupade vaba liikumise põhimõttele, mis ei hõlma üksnes professionaalset kaubandust, vaid ka eraisikute tehtavaid tehinguid. Vaba liikumine tähendab, et ühe liikmesriigi elanikud võivad osta kaupu teises liikmesriigis vastavalt teatud ühistele õiglastele miinimumeeskirjadele, mis reguleerivad tarbekaupade ostu ja müüki.

Hiljuti väljendas komitee arvamust, et ühtse turu väljaarendamiseks on vaja seada üheks prioriteediks selle eeliste propageerimine tarbijate hulgas (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus ühtse turu läbivaatamise kohta, ELT C 93, 27.4.2007 (arvamus INT/332)).

| Motivatsioon 2: | Selgitus on vajalik, kuna vastavalt järgmises punktis esitatule on käibemaksu raames loodud mudel toonud kaasa küllaldaselt kohtupraktikat lünkade tõttu õigusaktides ning mudeli rakendamises Euroopa ja liikmesriikide tasandil. Arvamuses arutatud menetluse praktikas rakendamisel on oluline tagada kooskõlastamine. |
| --- | --- |

Motivatsioon 2:

Selgitus on vajalik, kuna vastavalt järgmises punktis esitatule on käibemaksu raames loodud mudel toonud kaasa küllaldaselt kohtupraktikat lünkade tõttu õigusaktides ning mudeli rakendamises Euroopa ja liikmesriikide tasandil. Arvamuses arutatud menetluse praktikas rakendamisel on oluline tagada kooskõlastamine.

Hääletustulemus:

Poolt: 20

Vastu: 55

Erapooletuid: 4

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/8

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012”

KOM(2006) 687 lõplik — 2006/0229 (COD)

(2007/C 175/02)

19. jaanuaril 2007. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 19. aprillil 2007. Raportöör oli hr SANTILLÁN.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai 2007 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 159, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab 2008.–2012. aasta statistikaprogrammi ettepanekut ning on nõus, et ühtlustatud ja võrreldav statistika on hädavajalik üldsuse arusaamade kujundamiseks Euroopast, kodanike osalemiseks aruteludes ning ettevõtjate osalemiseks ühtsel turul. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab 2008.–2012. aasta statistikaprogrammi ettepanekut ning on nõus, et ühtlustatud ja võrreldav statistika on hädavajalik üldsuse arusaamade kujundamiseks Euroopast, kodanike osalemiseks aruteludes ning ettevõtjate osalemiseks ühtsel turul.

| 1.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et nii Eurostatil kui riiklikel statistikaasutustel peavad olema kasutada parimad inim- ja materiaalsed ressursid, mida eelarve võimaldab, sest see on hädavajalik statistikalt nõutavate üha suuremate ülesannete täitmiseks ning Euroopa Liidu tähtsuse tõttu maailmas. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et nii Eurostatil kui riiklikel statistikaasutustel peavad olema kasutada parimad inim- ja materiaalsed ressursid, mida eelarve võimaldab, sest see on hädavajalik statistikalt nõutavate üha suuremate ülesannete täitmiseks ning Euroopa Liidu tähtsuse tõttu maailmas.

| 1.3 | Komitee arvates tuleks pöörata suuremat tähelepanu eurooplaste heaoluga seotud tahkudele ning soovitab seetõttu statistikaprogrammi laiendamist ka järgmistele valdkondadele:






  — | lastega seotud poliitikavaldkonnad; |
| --- | --- | --- |

1.3

Komitee arvates tuleks pöörata suuremat tähelepanu eurooplaste heaoluga seotud tahkudele ning soovitab seetõttu statistikaprogrammi laiendamist ka järgmistele valdkondadele:

—

lastega seotud poliitikavaldkonnad;

| — | elanikkonna vananemine ja eakate inimeste olukord; |
| --- | --- |

—

elanikkonna vananemine ja eakate inimeste olukord;

| — | pere- ja tööelu ühitamine; |
| --- | --- |

—

pere- ja tööelu ühitamine;

| — | lisaks peaks eraldi peatüki moodustama sotsiaalpoliitika. |
| --- | --- |

—

lisaks peaks eraldi peatüki moodustama sotsiaalpoliitika.

| 1.4 | Arvestades statistikaprogrammi olulisust Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel, tuleb tunnistada, et 2008.–2012. aasta statistikaprogrammis ei ole pööratud piisavat tähelepanu haridust ja kutseõpet puudutava statistilise teabe parandamisele. |
| --- | --- |

1.4

Arvestades statistikaprogrammi olulisust Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel, tuleb tunnistada, et 2008.–2012. aasta statistikaprogrammis ei ole pööratud piisavat tähelepanu haridust ja kutseõpet puudutava statistilise teabe parandamisele.

| 1.5 | Lisaks tuleks edastada statistikat sotsiaalmajanduse kohta, arvestades selle kõrget arengutaset Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

1.5

Lisaks tuleks edastada statistikat sotsiaalmajanduse kohta, arvestades selle kõrget arengutaset Euroopa Liidus.

| 1.6 | Samas esineb valdkondi, kus praegune statistiline teave ei ole piisav, mistõttu tuleks kõnealuses viieaastases programmis neile suuremat tähelepanu osutada. Sellega seoses tuleb viidata järgmistele valdkondadele:






  — | sisseränne ja varjupaiga andmine. See on järjest olulisem teema, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärset statistikat; |
| --- | --- | --- |

1.6

Samas esineb valdkondi, kus praegune statistiline teave ei ole piisav, mistõttu tuleks kõnealuses viieaastases programmis neile suuremat tähelepanu osutada. Sellega seoses tuleb viidata järgmistele valdkondadele:

—

sisseränne ja varjupaiga andmine. See on järjest olulisem teema, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärset statistikat;

| — | kuritegevus ja kriminaalõigus; |
| --- | --- |

—

kuritegevus ja kriminaalõigus;

| — | tööhõive. Kuigi nimetatud valdkonnas on praegu olemas statistika töötava elanikkonna, töökohtade, tööpuuduse jne kohta, nõuab tööturu kiire areng — uute majandustegevuste tekkimine, ametikohtade ja uute töölevõtmise vormide loomine — küsitlusmeetodite ja kõnealuse valdkonna töö pidevat kaasajastamist; |
| --- | --- |

—

tööhõive. Kuigi nimetatud valdkonnas on praegu olemas statistika töötava elanikkonna, töökohtade, tööpuuduse jne kohta, nõuab tööturu kiire areng — uute majandustegevuste tekkimine, ametikohtade ja uute töölevõtmise vormide loomine — küsitlusmeetodite ja kõnealuse valdkonna töö pidevat kaasajastamist;

| 1.7 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde, et asutamislepingu järgi „ühenduse statistika koostamine (...) ei too majandusettevõtjatele kaasa ülemäärast koormat” (1). Selleks on vaja:






  a) | ühelt poolt teha jõupingutusi, et mitte põhjustada ettevõtetele ebavajalikke või liigseid kulusid, eriti VKEde puhul; |
| --- | --- | --- |

1.7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tuletab meelde, et asutamislepingu järgi „ühenduse statistika koostamine (...) ei too majandusettevõtjatele kaasa ülemäärast koormat” (1). Selleks on vaja:

a)

ühelt poolt teha jõupingutusi, et mitte põhjustada ettevõtetele ebavajalikke või liigseid kulusid, eriti VKEde puhul;

| b) | teiselt poolt tagada, et andmeid ei nõutaks mitmekordselt. Juhtiv põhimõte peaks olema see, et kõik andmed esitatakse vaid üks kord ning seejärel levitatakse ja jagatakse neid statistikaasutuste vahel, lähtudes sealjuures alati ühenduse statistikat reguleerivatest põhimõtetest (statistiliste andmete konfidentsiaalsus jne). |
| --- | --- |

b)

teiselt poolt tagada, et andmeid ei nõutaks mitmekordselt. Juhtiv põhimõte peaks olema see, et kõik andmed esitatakse vaid üks kord ning seejärel levitatakse ja jagatakse neid statistikaasutuste vahel, lähtudes sealjuures alati ühenduse statistikat reguleerivatest põhimõtetest (statistiliste andmete konfidentsiaalsus jne).

| 1.8 | Väliskaubandusstatistika: tuleb parandada erinevused, mis on leitud ühest riigist teise väljuva ekspordi ja nimetatud esimesest riigist teise riiki saabuva impordi mahtude vahel. See tähendab, et riigi A ekspordi maht riiki B on erinev riigi B impordi mahust riigist A. |
| --- | --- |

1.8

Väliskaubandusstatistika: tuleb parandada erinevused, mis on leitud ühest riigist teise väljuva ekspordi ja nimetatud esimesest riigist teise riiki saabuva impordi mahtude vahel. See tähendab, et riigi A ekspordi maht riiki B on erinev riigi B impordi mahust riigist A.

| 1.9 | Arvestades 27 liikmesriigiga Euroopa Liidu mitmekesisust, rõhutab komitee, et statistikavaldkonnas on oluline püüda saavutada võimalikult suur terminoloogiline kooskõlastatus. |
| --- | --- |

1.9

Arvestades 27 liikmesriigiga Euroopa Liidu mitmekesisust, rõhutab komitee, et statistikavaldkonnas on oluline püüda saavutada võimalikult suur terminoloogiline kooskõlastatus.

| 1.10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab väga oluliseks kontrollida Euroopa statistikasüsteemis otseselt või kaudselt tegutsevate eraõiguslike asutuste tegevust, et tagada statistiliste andmete erapooletus ning Euroopa statistika tegevusjuhendites esitatud teiste põhimõtete järgimine (nende hulgas statistiliste andmete konfidentsiaalsus). |
| --- | --- |

1.10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab väga oluliseks kontrollida Euroopa statistikasüsteemis otseselt või kaudselt tegutsevate eraõiguslike asutuste tegevust, et tagada statistiliste andmete erapooletus ning Euroopa statistika tegevusjuhendites esitatud teiste põhimõtete järgimine (nende hulgas statistiliste andmete konfidentsiaalsus).

2.   Ettepaneku põhisisu

| 2.1 | Nõukogu määrusega (EÜ) 322/97 (2) nõutakse ühenduse mitmeaastase statistikaprogrammi (3) koostamist, kus määratletakse kasutatavad lähenemisviisid ja kuni viieks aastaks kavandatud meetmete põhilised valdkonnad ja eesmärgid ning luuakse raamistik kogu ühenduse statistika koostamiseks. Ühenduse statistikaprogrammi elluviimiseks kasutatakse aasta tööprogramme, milles kirjeldatakse üksikasjalikumalt antud aasta jooksul tehtava töö eesmärke, ning eriõigusakte tähtsamate meetmete jaoks. Ühenduse statistikaprogrammi edenemist kajastatakse vahearuandes ning pärast programmiperioodi lõppemist viiakse läbi programmi ametlik hindamine. |
| --- | --- |

2.1

Nõukogu määrusega (EÜ) 322/97 (2) nõutakse ühenduse mitmeaastase statistikaprogrammi (3) koostamist, kus määratletakse kasutatavad lähenemisviisid ja kuni viieks aastaks kavandatud meetmete põhilised valdkonnad ja eesmärgid ning luuakse raamistik kogu ühenduse statistika koostamiseks. Ühenduse statistikaprogrammi elluviimiseks kasutatakse aasta tööprogramme, milles kirjeldatakse üksikasjalikumalt antud aasta jooksul tehtava töö eesmärke, ning eriõigusakte tähtsamate meetmete jaoks. Ühenduse statistikaprogrammi edenemist kajastatakse vahearuandes ning pärast programmiperioodi lõppemist viiakse läbi programmi ametlik hindamine.

| 2.2 | Eespool öeldut arvestades on ettepaneku — mille õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 285 — eesmärk ühenduse ametliku statistika üldise strateegilise programmi koostamine. See peaks hõlmama toodete ja teenuste tootmist ja tarnimist kasutajatele, statistika kvaliteedi parandamist ja Euroopa statistikasüsteemi arendamist (4). |
| --- | --- |

2.2

Eespool öeldut arvestades on ettepaneku — mille õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 285 — eesmärk ühenduse ametliku statistika üldise strateegilise programmi koostamine. See peaks hõlmama toodete ja teenuste tootmist ja tarnimist kasutajatele, statistika kvaliteedi parandamist ja Euroopa statistikasüsteemi arendamist (4).

| 2.3 | Ühenduse ametliku statistika põhieesmärk on ühenduse poliitika väljatöötamise, järelevalve ja hindamise pidev toetamine usaldusväärse, objektiivse, võrreldava ja sidusa teabega. Ühenduse ametiasutused kasutavad teatud valdkondade statistilist teavet ka peamiste poliitikavaldkondade otseseks haldamiseks. |
| --- | --- |

2.3

Ühenduse ametliku statistika põhieesmärk on ühenduse poliitika väljatöötamise, järelevalve ja hindamise pidev toetamine usaldusväärse, objektiivse, võrreldava ja sidusa teabega. Ühenduse ametiasutused kasutavad teatud valdkondade statistilist teavet ka peamiste poliitikavaldkondade otseseks haldamiseks.

| 2.4 | Ühenduse 2008.–2012. aasta statistikaprogramm põhineb järgmistel poliitilistel prioriteetidel:






  — | jõukus, konkurentsivõime ja majanduskasv, |
| --- | --- | --- |

2.4

Ühenduse 2008.–2012. aasta statistikaprogramm põhineb järgmistel poliitilistel prioriteetidel:

—

jõukus, konkurentsivõime ja majanduskasv,

| — | solidaarsus, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning säästev areng, |
| --- | --- |

—

solidaarsus, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning säästev areng,

| — | julgeolek, |
| --- | --- |

—

julgeolek,

| — | Euroopa Liidu edasine laienemine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu edasine laienemine.

| 2.5 | Otsuse ettepaneku koostamisel konsulteeris komisjon huvirühmadega, sealhulgas ELi liikmesriikide, EFTA ja kandidaatriikidega ning Euroopa statistikasüsteemi tehniliste töörühmadega. Ettepaneku kohta on oma arvamuse esitanud majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomitee (CEIES) (5) ning monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee (CMFB) (6). |
| --- | --- |

2.5

Otsuse ettepaneku koostamisel konsulteeris komisjon huvirühmadega, sealhulgas ELi liikmesriikide, EFTA ja kandidaatriikidega ning Euroopa statistikasüsteemi tehniliste töörühmadega. Ettepaneku kohta on oma arvamuse esitanud majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomitee (CEIES) (5) ning monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee (CMFB) (6).

| 2.6 | Mis puutub aga programmi lähenemisviisi, siis kahest valikuvõimalusest, nn piiratud ja terviklikust lähenemisest, on komisjon valinud teise, pidades sealjuures silmas kolme tegurit: Euroopa statistikasüsteemi suutlikkust ja tõhusust, selle rakendamise kulusid liikmesriikidele ning koormust kodumajapidamistele ja ettevõtetele. |
| --- | --- |

2.6

Mis puutub aga programmi lähenemisviisi, siis kahest valikuvõimalusest, nn piiratud ja terviklikust lähenemisest, on komisjon valinud teise, pidades sealjuures silmas kolme tegurit: Euroopa statistikasüsteemi suutlikkust ja tõhusust, selle rakendamise kulusid liikmesriikidele ning koormust kodumajapidamistele ja ettevõtetele.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on aastate jooksul avaldanud mitmel korral arvamust statistikaprogrammide (7) ning Euroopa Liidu statistikapoliitika erinevate tahkude kohta. Üldjoontes on komitee kogu aeg rõhutanud statistikasüsteemi olulisust Euroopa Liidu majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste eesmärkide saavutamisel ning vajadust toetada ja tugevdada Eurostati, mis täidab süsteemi töös võtmerolli. Samasugust rolli täidavad ka liikmesriikide otsustusvaldkonda kuuluvad riiklikud statistikaasutused. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on aastate jooksul avaldanud mitmel korral arvamust statistikaprogrammide (7) ning Euroopa Liidu statistikapoliitika erinevate tahkude kohta. Üldjoontes on komitee kogu aeg rõhutanud statistikasüsteemi olulisust Euroopa Liidu majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste eesmärkide saavutamisel ning vajadust toetada ja tugevdada Eurostati, mis täidab süsteemi töös võtmerolli. Samasugust rolli täidavad ka liikmesriikide otsustusvaldkonda kuuluvad riiklikud statistikaasutused.

| 3.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab taas nimetatud kriteeriumide olulisust ning märgib seoses kõnealuse otsusega lisaks kolme aspekti, mis mõjutavad vajadust parima võimaliku statistikasüsteemi järele: Euroopa Liidu oluline koht maailmas, Lissaboni eesmärkide täitmine ning laienemine, sest 27 liikmesriigi statistika kooskõlastamine on enneolematu väljakutse. Kokkuvõtlikult öeldes on Euroopa Liidu edukaks toimimiseks muu hulgas oluline ka tõhus statistikasüsteem. |
| --- | --- |

3.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab taas nimetatud kriteeriumide olulisust ning märgib seoses kõnealuse otsusega lisaks kolme aspekti, mis mõjutavad vajadust parima võimaliku statistikasüsteemi järele: Euroopa Liidu oluline koht maailmas, Lissaboni eesmärkide täitmine ning laienemine, sest 27 liikmesriigi statistika kooskõlastamine on enneolematu väljakutse. Kokkuvõtlikult öeldes on Euroopa Liidu edukaks toimimiseks muu hulgas oluline ka tõhus statistikasüsteem.

| 3.3 | Mis puudutab vahendeid, siis 2008.–2012. aasta programmile eraldatakse eelarvest 274,2 mln eurot (24,3 %-line kasv, võrreldes programmile ajavahemikuks 2003–2007 ettenähtud tegevusvahenditega). Kuid arvestada tuleb ka teiste aspektidega, mis nimetatud summas ei sisaldu (8). Kui lisada juurde halduskulud ning liikmesriikide ja teiste organite kaasrahastamissummad, siis tõuseb kulukohustuste assigneeringute kogusumma 739,34 mln euroni. |
| --- | --- |

3.3

Mis puudutab vahendeid, siis 2008.–2012. aasta programmile eraldatakse eelarvest 274,2 mln eurot (24,3 %-line kasv, võrreldes programmile ajavahemikuks 2003–2007 ettenähtud tegevusvahenditega). Kuid arvestada tuleb ka teiste aspektidega, mis nimetatud summas ei sisaldu (8). Kui lisada juurde halduskulud ning liikmesriikide ja teiste organite kaasrahastamissummad, siis tõuseb kulukohustuste assigneeringute kogusumma 739,34 mln euroni.

| 3.4 | Statistika haldamine. Vastavalt tegevusjuhisele (9) viivad riiklikud ametiasutused ja ühenduse statistikaasutus läbi järgmised toimingud:






  a) | loovad institutsionaalse ja organisatsioonilise keskkonna, mis aitab kaasa ametlikku statistikat koostavate ja avaldavate riiklike ja Euroopa statistikaasutuste töö tõhustamisele ja usaldusväärsemaks muutmisele; |
| --- | --- | --- |

3.4

Statistika haldamine. Vastavalt tegevusjuhisele (9) viivad riiklikud ametiasutused ja ühenduse statistikaasutus läbi järgmised toimingud:

a)

loovad institutsionaalse ja organisatsioonilise keskkonna, mis aitab kaasa ametlikku statistikat koostavate ja avaldavate riiklike ja Euroopa statistikaasutuste töö tõhustamisele ja usaldusväärsemaks muutmisele;

| b) | järgivad Euroopa standardeid, juhiseid ja häid tavasid riiklike ja Euroopa statistikaasutuste töökorralduses ning ametliku statistika kogumisel, töötlemisel ja avaldamisel ning püüdlevad häid juhtimistavasid ja tõhusust kinnitava maine poole, et suurendada kõnealuse statistika usaldusväärsust; |
| --- | --- |

b)

järgivad Euroopa standardeid, juhiseid ja häid tavasid riiklike ja Euroopa statistikaasutuste töökorralduses ning ametliku statistika kogumisel, töötlemisel ja avaldamisel ning püüdlevad häid juhtimistavasid ja tõhusust kinnitava maine poole, et suurendada kõnealuse statistika usaldusväärsust;

| c) | tagavad ühenduse statistika vastavuse Euroopa kvaliteedistandarditele ning seda statistikat kasutavate ELi institutsioonide, valitsuste, teadusasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avalikkuse vajadustele. |
| --- | --- |

c)

tagavad ühenduse statistika vastavuse Euroopa kvaliteedistandarditele ning seda statistikat kasutavate ELi institutsioonide, valitsuste, teadusasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avalikkuse vajadustele.

| 3.5 | Ühenduse 2008.–2012. aasta statistikaprogrammiga on kavas saavutada 32 valdkondadevahelist eesmärki (loetletud I lisas) ning nähakse ette ligi 90 konkreetset eesmärki ja meedet (II lisa), mis puudutavad nii üldiseid poliitikavaldkondi kui ka kaheksatteist konkreetset Euroopa Liidu poliitikavaldkonda. |
| --- | --- |

3.5

Ühenduse 2008.–2012. aasta statistikaprogrammiga on kavas saavutada 32 valdkondadevahelist eesmärki (loetletud I lisas) ning nähakse ette ligi 90 konkreetset eesmärki ja meedet (II lisa), mis puudutavad nii üldiseid poliitikavaldkondi kui ka kaheksatteist konkreetset Euroopa Liidu poliitikavaldkonda.

| 3.5.1 | Programmiga nähakse ette meetmed järgmistes põhivaldkondades:






  — | kaupade vaba liikumine, |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Programmiga nähakse ette meetmed järgmistes põhivaldkondades:

—

kaupade vaba liikumine,

| — | põllumajandus, |
| --- | --- |

—

põllumajandus,

| — | isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine, |
| --- | --- |

—

isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine,

| — | viisa-, varjupaiga-, sisserände- ja muu isikute vaba liikumisega seotud poliitika, |
| --- | --- |

—

viisa-, varjupaiga-, sisserände- ja muu isikute vaba liikumisega seotud poliitika,

| — | transport, |
| --- | --- |

—

transport,

| — | konkurentsi, maksustamise ja õigusaktide ühtlustamise üldeeskirjad, |
| --- | --- |

—

konkurentsi, maksustamise ja õigusaktide ühtlustamise üldeeskirjad,

| — | majandus- ja rahapoliitika, |
| --- | --- |

—

majandus- ja rahapoliitika,

| — | tööhõive, |
| --- | --- |

—

tööhõive,

| — | ühine kaubanduspoliitika, |
| --- | --- |

—

ühine kaubanduspoliitika,

| — | tollikoostöö, |
| --- | --- |

—

tollikoostöö,

| — | sotsiaal-, haridus-, kutseõppe- ja noorsoopoliitika, |
| --- | --- |

—

sotsiaal-, haridus-, kutseõppe- ja noorsoopoliitika,

| — | kultuur, |
| --- | --- |

—

kultuur,

| — | tervishoid, |
| --- | --- |

—

tervishoid,

| — | tarbijakaitse, |
| --- | --- |

—

tarbijakaitse,

| — | üleeuroopalised võrgud, |
| --- | --- |

—

üleeuroopalised võrgud,

| — | tööstus (sealhulgas infoühiskonna statistika), |
| --- | --- |

—

tööstus (sealhulgas infoühiskonna statistika),

| — | majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, |
| --- | --- |

—

majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus,

| — | teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine, |
| --- | --- |

—

teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine,

| — | keskkond, |
| --- | --- |

—

keskkond,

| — | arengukoostöö, |
| --- | --- |

—

arengukoostöö,

| — | majandus-, finants- ja tehniline koostöö kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

—

majandus-, finants- ja tehniline koostöö kolmandate riikidega.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Arvestades 2008.–2012. aasta programmi suuri eesmärke, mis nüüd sisaldavad ka Eurostati ja 27 liikmesriigi statistikaasutuste töö tihedat kooskõlastamist, tuleb statistiline töö muuta esmatähtsaks ning kasutada olemasolevaid piiratud vahendeid võimalikult tõhusalt. |
| --- | --- |

4.1

Arvestades 2008.–2012. aasta programmi suuri eesmärke, mis nüüd sisaldavad ka Eurostati ja 27 liikmesriigi statistikaasutuste töö tihedat kooskõlastamist, tuleb statistiline töö muuta esmatähtsaks ning kasutada olemasolevaid piiratud vahendeid võimalikult tõhusalt.

| 4.2 | Otsuse ettepaneku artiklis 4 viidatakse prioriteetide kehtestamisele statistikavaldkonnas, et piiratud vahendeid saaks kasutada võimalikult tõhusalt. Samas ei anta mingeid kriteeriume ega suuniseid, mille alusel kõnealuseid prioriteete kehtestada. Pealegi on neid keeruline kehtestada, kui samal ajal tunnistatakse ka vajadust tugevdada või luua uusi töövaldkondi. |
| --- | --- |

4.2

Otsuse ettepaneku artiklis 4 viidatakse prioriteetide kehtestamisele statistikavaldkonnas, et piiratud vahendeid saaks kasutada võimalikult tõhusalt. Samas ei anta mingeid kriteeriume ega suuniseid, mille alusel kõnealuseid prioriteete kehtestada. Pealegi on neid keeruline kehtestada, kui samal ajal tunnistatakse ka vajadust tugevdada või luua uusi töövaldkondi.

| 4.3 | Euroopa Majandus- Sotsiaalkomitee on nõus, et „interneti kiire areng ja suurenev kättesaadavus teevad sellest tulevikus statistiliste andmete avaldamise esmase vahendi. See suurendab oluliselt võimalike kasutajate hulka ja loob seeläbi uusi avaldamise võimalusi” (10). Nimetatud eesmärgi saavutamiseks ning arvestades lisaks sellega, et Eurostati veebilehed annavad inimestele pildi Euroopa Liidust, peab andmete esitus ja nende lugemine olema nii lihtne ja ligitõmbav kui tänapäeva tehnoloogia seda võimaldab. |
| --- | --- |

4.3

Euroopa Majandus- Sotsiaalkomitee on nõus, et „interneti kiire areng ja suurenev kättesaadavus teevad sellest tulevikus statistiliste andmete avaldamise esmase vahendi. See suurendab oluliselt võimalike kasutajate hulka ja loob seeläbi uusi avaldamise võimalusi” (10). Nimetatud eesmärgi saavutamiseks ning arvestades lisaks sellega, et Eurostati veebilehed annavad inimestele pildi Euroopa Liidust, peab andmete esitus ja nende lugemine olema nii lihtne ja ligitõmbav kui tänapäeva tehnoloogia seda võimaldab.

| 4.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on nõus, et Eurostati ja riiklike statistikaasutuste koostööd tuleb tugevdada (11). Kuid komitee märgib, et otsuse ettepanekus ei täpsustata ega kehtestata suuniseid, mil viisil nende koostööd tugevdada tuleks. |
| --- | --- |

4.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on nõus, et Eurostati ja riiklike statistikaasutuste koostööd tuleb tugevdada (11). Kuid komitee märgib, et otsuse ettepanekus ei täpsustata ega kehtestata suuniseid, mil viisil nende koostööd tugevdada tuleks.

| 4.5 | Euroopa statistika ulatus ja prioriteedid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et nagu ilmneb ka käesoleva arvamuse punktis 3.5.1 loetletud kavandatud meetmetest, keskendub statistikasüsteem peamiselt majanduslikele aspektidele ega anna piisavat teavet sotsiaalsete aspektide kohta, mis mõjutavad otseselt Euroopa Liidu kodanike elu. Samuti märgib komitee, et vastupidiselt teistele valdkondadele on sotsiaalpoliitika tihedalt seotud hariduse, kutseõppe ja noorsooga. |
| --- | --- |

4.5

Euroopa statistika ulatus ja prioriteedid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et nagu ilmneb ka käesoleva arvamuse punktis 3.5.1 loetletud kavandatud meetmetest, keskendub statistikasüsteem peamiselt majanduslikele aspektidele ega anna piisavat teavet sotsiaalsete aspektide kohta, mis mõjutavad otseselt Euroopa Liidu kodanike elu. Samuti märgib komitee, et vastupidiselt teistele valdkondadele on sotsiaalpoliitika tihedalt seotud hariduse, kutseõppe ja noorsooga.

Brüssel, 19. aprill 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 285 punkt 2.

1

(2)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1.

2

(3)  Artikli 3 lõige 1.

3

(4)  Eurostati, riiklike statistikaasutuste ja muude Euroopa statistika koostamise ja avaldamise eest vastutavate riiklike ametiasutuste partnerlus.

4

(5)  Loodud nõukogu otsusega 91/116/EMÜ (muudetud otsusega 97/255/EÜ).

5

(6)  Loodud nõukogu otsusega 91/115/EMÜ (muudetud otsusega 96/174/EÜ).

6

(7)  1998. aastal avaldas EMSK arvamuse teemal „Ettepanek: Nõukogu otsus ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 1998–2002”EÜT C 235, 27.7.1998, lk 60 ning 2002. aastal teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2003–2007”EÜT C 125, 27.5.2002, lk 17.

7

(8)  Personali- ja halduskulud; tegevusvahendid statistikaeelarve teistel ridadel, mida on võimalik täiendavalt avada uute reguleerimisvajaduste katmiseks ajavahemikus 2008–2012 (Edicom-tüüpi meetmed); tegevusvahendid, mille muud peadirektoraadid on oma eelarveridadel kättesaadavaks muutnud; riikliku ja piirkondliku tasandi vahendid. Eurostat paigutab oma tegevuseks vajalikud vahendid ja inimressursid programmi üldiste prioriteetide kohaselt ringi.

8

(9)  „Komisjoni soovitus siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta”. KOM(2005) 217 lõplik.

9

(10)  Lisa I punkt 3.6 Avaldamine.

10

(11)  Lisa I punkt 3.6 Avaldamine.

11

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/11

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse vabade töökohtade kvartalistatistika kohta”

KOM(2007) 76 lõplik

(2007/C 175/03)

4. aprillil 2007 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse vabade töökohtade kvartalistatistika kohta”.

24. aprillil 2007 tegi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhatus käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (31. mai istungil) pearaportööriks Susanna FLORIO ja võttis vastu järgmise arvamuse.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Usaldusväärse ja kvaliteetse statistika kättesaadavus on institutsioonilistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele osalejatele asendamatu vahend konkreetsete õiguslike valikute tõhususe kontrollimiseks ja hindamiseks ning edasiste otsuste vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

1.1

Usaldusväärse ja kvaliteetse statistika kättesaadavus on institutsioonilistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele osalejatele asendamatu vahend konkreetsete õiguslike valikute tõhususe kontrollimiseks ja hindamiseks ning edasiste otsuste vastuvõtmiseks.

| 1.2 | Parimate võimalike poliitikameetmete vastuvõtmiseks on võimalikult täpne ja tegelikkusele vastav ülevaade asendamatu. |
| --- | --- |

1.2

Parimate võimalike poliitikameetmete vastuvõtmiseks on võimalikult täpne ja tegelikkusele vastav ülevaade asendamatu.

| 1.3 | Eelkõige kehtib see Euroopa tööhõivestatistika valdkonnas, kui soovitakse hinnata liikmesriikide edusamme Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisel. |
| --- | --- |

1.3

Eelkõige kehtib see Euroopa tööhõivestatistika valdkonnas, kui soovitakse hinnata liikmesriikide edusamme Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisel.

| 1.4 | Euroopa Liidu tööturu olukorra mõistmiseks on väga oluline teada, millises sektoris ja piirkonnas on vabu töökohti ning kui palju neid on. Täitmata töökohad viitavad sektori konjunktuursetele muutustele ning võivad anda kasuliku teavet, millistes Euroopa piirkondades on kõige suurem tööjõupuudus või — vastupidi — märkimisväärne majandus- ja tööhõivekasv. |
| --- | --- |

1.4

Euroopa Liidu tööturu olukorra mõistmiseks on väga oluline teada, millises sektoris ja piirkonnas on vabu töökohti ning kui palju neid on. Täitmata töökohad viitavad sektori konjunktuursetele muutustele ning võivad anda kasuliku teavet, millistes Euroopa piirkondades on kõige suurem tööjõupuudus või — vastupidi — märkimisväärne majandus- ja tööhõivekasv.

| 1.5 | Vabad töökohad kuuluvad Euroopa peamiste majandusnäitajate hulka. Kõnealuse näitaja kiire kättesaadavus võib osutuda kasulikuks ka Euroopa Keskpangale ning komisjonile majandusmuutuste mõjude hindamisel konkreetsetes sektorites ning rahapoliitiliste otsuste langetamisel. |
| --- | --- |

1.5

Vabad töökohad kuuluvad Euroopa peamiste majandusnäitajate hulka. Kõnealuse näitaja kiire kättesaadavus võib osutuda kasulikuks ka Euroopa Keskpangale ning komisjonile majandusmuutuste mõjude hindamisel konkreetsetes sektorites ning rahapoliitiliste otsuste langetamisel.

| 1.6 | Euroopa Ülemkogu taaskäivitas 2005. aasta märtsis Lissaboni strateegia, mille peamiseks prioriteediks sai uute ja paremate töökohtade loomine. Sellega seoses on kahtlemata suurenenud vajadus parema statistilise teabe järele tööjõunõudluse kohta. |
| --- | --- |

1.6

Euroopa Ülemkogu taaskäivitas 2005. aasta märtsis Lissaboni strateegia, mille peamiseks prioriteediks sai uute ja paremate töökohtade loomine. Sellega seoses on kahtlemata suurenenud vajadus parema statistilise teabe järele tööjõunõudluse kohta.

| 1.7 | Majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste (2005–2008) ning majanduspoliitika üldsuuniste jaoks on Euroopa tööhõivestrateegia raames vaja kogu ELi hõlmavaid struktuuriandmeid vabade töökohtade kohta majandustegevuste lõikes, et analüüsida tööjõuvajaduse ulatust ja struktuuri. |
| --- | --- |

1.7

Majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste (2005–2008) ning majanduspoliitika üldsuuniste jaoks on Euroopa tööhõivestrateegia raames vaja kogu ELi hõlmavaid struktuuriandmeid vabade töökohtade kohta majandustegevuste lõikes, et analüüsida tööjõuvajaduse ulatust ja struktuuri.

| 1.8 | Usaldusväärsete ja pidevalt ajakohastatavate statistiliste andmete kättesaadavus aitab ka igal liikmesriigil eraldi tööturgu jälgida ja seejärel teha tööturupoliitilisi otsuseid, vajadusel ka piirkondlikul alusel. |
| --- | --- |

1.8

Usaldusväärsete ja pidevalt ajakohastatavate statistiliste andmete kättesaadavus aitab ka igal liikmesriigil eraldi tööturgu jälgida ja seejärel teha tööturupoliitilisi otsuseid, vajadusel ka piirkondlikul alusel.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1 | Alates 2003. aastast on kogutud andmeid vabade ja täidetud töökohtade kohta suulise kokkuleppe alusel. Kuigi kõnealune kokkulepe tagas liikmesriikidele paindlikkuse ja sõltumatuse, ei rahuldanud see täielikult kasutajate vajadusi. |
| --- | --- |

2.1

Alates 2003. aastast on kogutud andmeid vabade ja täidetud töökohtade kohta suulise kokkuleppe alusel. Kuigi kõnealune kokkulepe tagas liikmesriikidele paindlikkuse ja sõltumatuse, ei rahuldanud see täielikult kasutajate vajadusi.

| 2.2 | Praegu ei ole neli liikmesriiki oma andmeid Eurostatile edastanud ning andmed ei ole alati võrreldavad. Kvartaliandmete kogumisel ei täideta Euroopa Keskpanga ja komisjoni kõiki nõudeid katvuse, õigeaegsuse ja ühtlustamise suhtes. |
| --- | --- |

2.2

Praegu ei ole neli liikmesriiki oma andmeid Eurostatile edastanud ning andmed ei ole alati võrreldavad. Kvartaliandmete kogumisel ei täideta Euroopa Keskpanga ja komisjoni kõiki nõudeid katvuse, õigeaegsuse ja ühtlustamise suhtes.

| 2.3 | Tööhõivekomitee algatusel sündinud määruse ettepanekuga KOM(2007) 76 lõplik loodab komisjon luua määruse, mis võimaldab kindlaksmääratud tähtajaks saada võrreldavat statistikat vabade töökohtade kohta. |
| --- | --- |

2.3

Tööhõivekomitee algatusel sündinud määruse ettepanekuga KOM(2007) 76 lõplik loodab komisjon luua määruse, mis võimaldab kindlaksmääratud tähtajaks saada võrreldavat statistikat vabade töökohtade kohta.

| 2.4 | Ettepaneku ettevalmistamise käigus, mil konsulteeriti ka ekspertide ja statistikaprogrammi komiteega, kaaluti erinevaid võimalusi. Iga-aastaste struktuuriandmete vajadust otsustati kõnealuse määruse ettepanku järgi lühikeses perspektiivis täita suulise kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

2.4

Ettepaneku ettevalmistamise käigus, mil konsulteeriti ka ekspertide ja statistikaprogrammi komiteega, kaaluti erinevaid võimalusi. Iga-aastaste struktuuriandmete vajadust otsustati kõnealuse määruse ettepanku järgi lühikeses perspektiivis täita suulise kokkuleppe alusel.

| 2.5 | Ettepanekus keskendutakse seega peamiselt vabade töökohtade kvartalistatistika andmete kogumise korrale. Kõnealuse määruse rakendamise kogemuse põhjal nähakse ette võimalus võtta vastu tulevikus uus määrus, mis täidaks iga-aastaste andmete vajaduse. |
| --- | --- |

2.5

Ettepanekus keskendutakse seega peamiselt vabade töökohtade kvartalistatistika andmete kogumise korrale. Kõnealuse määruse rakendamise kogemuse põhjal nähakse ette võimalus võtta vastu tulevikus uus määrus, mis täidaks iga-aastaste andmete vajaduse.

| 2.6 | Iga majandusharu kohta vajaliku alajaotuse kindlaksmääramiseks on vaja kohaldada ühenduse ühtse majandustegevuse statistilise klassifikaatori NACE viimast versiooni. |
| --- | --- |

2.6

Iga majandusharu kohta vajaliku alajaotuse kindlaksmääramiseks on vaja kohaldada ühenduse ühtse majandustegevuse statistilise klassifikaatori NACE viimast versiooni.

| 2.7 | Liikmesriikidele anti võimalus ilma teatavaid kvaliteedinõudeid vähendamata (kui võimalik) kasutada haldusandmeid või piirata käsitletavate majandustegevuste hulka, et vähendada ettevõtete koormust (artikkel 5). |
| --- | --- |

2.7

Liikmesriikidele anti võimalus ilma teatavaid kvaliteedinõudeid vähendamata (kui võimalik) kasutada haldusandmeid või piirata käsitletavate majandustegevuste hulka, et vähendada ettevõtete koormust (artikkel 5).

| 2.8 | Komisjon (artikkel 8) sätestab asjakohase raamistiku otstarbekusuuringute tegemiseks liikmesriikidele, kellel on raskusi andmete esitamisega:






  a) | alla 10 töötajaga üksuste kohta ja/või |
| --- | --- | --- |

2.8

Komisjon (artikkel 8) sätestab asjakohase raamistiku otstarbekusuuringute tegemiseks liikmesriikidele, kellel on raskusi andmete esitamisega:

a)

alla 10 töötajaga üksuste kohta ja/või

| b) | järgmiste tegevusalade kohta:






  i) | põllumajandus, metsandus ja kalandus; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmiste tegevusalade kohta:

i)

põllumajandus, metsandus ja kalandus;

| ii) | avalik haldus ja riigikaitse, kohustuslik sotsiaalkindlustus; |
| --- | --- |

ii)

avalik haldus ja riigikaitse, kohustuslik sotsiaalkindlustus;

| iii) | haridus; |
| --- | --- |

iii)

haridus;

| iv) | tervishoid ja sotsiaalhoolekanne; |
| --- | --- |

iv)

tervishoid ja sotsiaalhoolekanne;

| v) | kunst, meelelahutus ja vaba aeg; |
| --- | --- |

v)

kunst, meelelahutus ja vaba aeg;

| vi) | organisatsioonide tegevus, arvutite, tarbeesemete ja kodutarvete parandamine ja muu teenindus. |
| --- | --- |

vi)

organisatsioonide tegevus, arvutite, tarbeesemete ja kodutarvete parandamine ja muu teenindus.

| 2.9 | Algusfaasis (esimesed kolm aastat) annab EL liikmesriikidele rahalist toetust. Kõnealuste meetmete rahastamine toimub kolmel esimesel aastal ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi PROGRESS (1) kaudu (artikkel 9). Programmi abiga võib lisaks suulise kokkuleppe raames alustatud tööde lõpuleviimisele teha algatusi uuendustegevuse ja teabekogumise arendamise valdkonnas. |
| --- | --- |

2.9

Algusfaasis (esimesed kolm aastat) annab EL liikmesriikidele rahalist toetust. Kõnealuste meetmete rahastamine toimub kolmel esimesel aastal ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi PROGRESS (1) kaudu (artikkel 9). Programmi abiga võib lisaks suulise kokkuleppe raames alustatud tööde lõpuleviimisele teha algatusi uuendustegevuse ja teabekogumise arendamise valdkonnas.

3.   Järeldused ja soovitused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab Euroopa võimalikult sidusa ja usaldusväärse tööhõivestatistika kättesaadavuse olulisust. Komitee hindab ja toetab seega komisjoni jõupingutusi luua õigusraamistik, et saada ajakohastatud, võrreldavat ja asjakohast statistikat vabade töökohtade kohta ELi tasandil. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab Euroopa võimalikult sidusa ja usaldusväärse tööhõivestatistika kättesaadavuse olulisust. Komitee hindab ja toetab seega komisjoni jõupingutusi luua õigusraamistik, et saada ajakohastatud, võrreldavat ja asjakohast statistikat vabade töökohtade kohta ELi tasandil.

| 3.2 | Lissaboni strateegia majanduslike ja eelkõige tööhõive eesmärkide täitmiseks peab usaldusväärne ja tõhus statistiline tugi olema kättesaadav kõigile statistika kasutajatele ning majanduslikele, sotsiaalsetele ja institutsioonilistele osalejatele nii riiklikul kui ELi tasandil. |
| --- | --- |

3.2

Lissaboni strateegia majanduslike ja eelkõige tööhõive eesmärkide täitmiseks peab usaldusväärne ja tõhus statistiline tugi olema kättesaadav kõigile statistika kasutajatele ning majanduslikele, sotsiaalsetele ja institutsioonilistele osalejatele nii riiklikul kui ELi tasandil.

| 3.3 | EMSK toetab ka asjaolu, et õigusvahendiks valiti määrus. Sarnaselt enamike statistika-alaste algatustega nõutakse ettepanekus määruse üksikasjalikku ja ühtset rakendamist kogu ELis. |
| --- | --- |

3.3

EMSK toetab ka asjaolu, et õigusvahendiks valiti määrus. Sarnaselt enamike statistika-alaste algatustega nõutakse ettepanekus määruse üksikasjalikku ja ühtset rakendamist kogu ELis.

| 3.4 | Otsus kaasata määruse ettepanekusse ainult kvartaliandmed ning jätkata iga-aastaste struktuuriliste andmete kogumist suulise kokkuleppe alusel on kahtlemata tingitud soovist asendada mitteametlik andmetekogumise alus järk-järgult ELi asjaomase määrusega. Üleminekuperioodil on väga oluline kogutud andmeid pidevalt kontrollida ning EMSK loodab, et lähitulevikus luuakse täielikum ja usaldusväärsem raamistik Euroopa tööhõiveturu võimaluste nii iga-aastaste kui ka kvartaliandmete kogumise kohta.
  EMSK tunneb kahetsust, et ühtegi mõjuhinnangut ei ole veel läbi viidud. Komitee loodab, et komisjon koostab selle enne täiendava rakendusmääruse vastuvõtmist, kuna põhimõtteliselt on oodata Euroopa ettevõtete kulude ja halduskoormuse suurenemist ning muud andmete kogumisega seonduvad tegevused ei vähene. |
| --- | --- |

3.4

Otsus kaasata määruse ettepanekusse ainult kvartaliandmed ning jätkata iga-aastaste struktuuriliste andmete kogumist suulise kokkuleppe alusel on kahtlemata tingitud soovist asendada mitteametlik andmetekogumise alus järk-järgult ELi asjaomase määrusega. Üleminekuperioodil on väga oluline kogutud andmeid pidevalt kontrollida ning EMSK loodab, et lähitulevikus luuakse täielikum ja usaldusväärsem raamistik Euroopa tööhõiveturu võimaluste nii iga-aastaste kui ka kvartaliandmete kogumise kohta.

EMSK tunneb kahetsust, et ühtegi mõjuhinnangut ei ole veel läbi viidud. Komitee loodab, et komisjon koostab selle enne täiendava rakendusmääruse vastuvõtmist, kuna põhimõtteliselt on oodata Euroopa ettevõtete kulude ja halduskoormuse suurenemist ning muud andmete kogumisega seonduvad tegevused ei vähene.

| 3.5 | EMSK leiab siiski, et andmete kogumise hõlbustamiseks ja kulude vähendamiseks tehtud otsus muuta nn hooajalistes sektorites (eelkõige põllumajanduses, kalanduses ja metsanduses) teabe kogumine vabatahtlikuks on ähmane/ei ole täiesti arusaadav. |
| --- | --- |

3.5

EMSK leiab siiski, et andmete kogumise hõlbustamiseks ja kulude vähendamiseks tehtud otsus muuta nn hooajalistes sektorites (eelkõige põllumajanduses, kalanduses ja metsanduses) teabe kogumine vabatahtlikuks on ähmane/ei ole täiesti arusaadav.

| 3.6 | Hooajaliste sektorite väljajätmine tekitab mitmeid küsimusi statistika usaldusväärsuse osas, kuna ka teistes tööstussektorites ja/või avalikus halduses on hooajalisi lepinguid kasutatud juba aastaid (tekstiili-, toiduainete-, turismisektor jne). |
| --- | --- |

3.6

Hooajaliste sektorite väljajätmine tekitab mitmeid küsimusi statistika usaldusväärsuse osas, kuna ka teistes tööstussektorites ja/või avalikus halduses on hooajalisi lepinguid kasutatud juba aastaid (tekstiili-, toiduainete-, turismisektor jne).

| 3.7 | Lisaks kogu ELis levinud töölepingutele on praegu kümneid teisi töösuhete vorme. Seega oleks oluline teada, milliseid vabu töökohti arvesse võetakse (tähtajatud, tähtajalise töölepinguga, osalise tööajaga, projekti- või koostööpõhised töökohad jne). |
| --- | --- |

3.7

Lisaks kogu ELis levinud töölepingutele on praegu kümneid teisi töösuhete vorme. Seega oleks oluline teada, milliseid vabu töökohti arvesse võetakse (tähtajatud, tähtajalise töölepinguga, osalise tööajaga, projekti- või koostööpõhised töökohad jne).

| 3.8 | Ülevaade tööturu tegelikust potentsiaalist, selle arengust või nõrkustest teatud sektorites või piirkondades, võimaldaks suunata strateegiaid senisest paremini Lissaboni strateegia saavutamisele. |
| --- | --- |

3.8

Ülevaade tööturu tegelikust potentsiaalist, selle arengust või nõrkustest teatud sektorites või piirkondades, võimaldaks suunata strateegiaid senisest paremini Lissaboni strateegia saavutamisele.

| 3.9 | Just seetõttu leiab EMSK, et konsulteerimine Euroopa sotsiaalpartneritega ja nende otsene kaasamine on eelkõige kõnealuses küsimuses vältimatu.
  EMSK toetab Euroopa Parlamendi kontrollivolitusi kõnealuse ettepaneku suhtes, mis võetakse vastu kaasotsustusmenetlusega Euroopa Parlamendiga. Rakenduseeskirjad võetakse vastu komiteemenetluse korras vastavalt kontrolliga regulatiivmenetlusele kooskõlas nõukogu otsustes nr 1999/468/EÜ ja nr 2006/512/EÜ sätestatud menetlusega. |
| --- | --- |

3.9

Just seetõttu leiab EMSK, et konsulteerimine Euroopa sotsiaalpartneritega ja nende otsene kaasamine on eelkõige kõnealuses küsimuses vältimatu.

EMSK toetab Euroopa Parlamendi kontrollivolitusi kõnealuse ettepaneku suhtes, mis võetakse vastu kaasotsustusmenetlusega Euroopa Parlamendiga. Rakenduseeskirjad võetakse vastu komiteemenetluse korras vastavalt kontrolliga regulatiivmenetlusele kooskõlas nõukogu otsustes nr 1999/468/EÜ ja nr 2006/512/EÜ sätestatud menetlusega.

Brüssel, 31. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

President

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsusega 1672/2006. Kõnealuse otsuse 1. osas „Tööhõive” märgitakse selgesõnaliselt tegevuste (sh statistiliste tegevuste) rahastamist, mille eesmärk on „[...]tööhõive olukorra ja väljavaadete mõistmise edendamine, eriti [...] statistika ja ühiste näitajate väljaarendamise abil[...]”.

1

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/13

---

Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tõttu”

KOM(2007) 95 lõplik — 2007/0038 (COD)

(2007/C 175/04)

25. aprillil 2007 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tõttu”.

Komitee juhatus tegi käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioonile.

Töö kiireloomulisust arvestades nimetas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) pearaportööriks hr BURANI ja võttis vastu järgmise arvamuse.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 on kehtestatud liikmesriikidele ühtne territoriaalsete üksuste statistiline klassifikaator (NUTS). |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 on kehtestatud liikmesriikidele ühtne territoriaalsete üksuste statistiline klassifikaator (NUTS).

| 1.2 | Esimene muudatus tehti 2005. aastal pärast 10 uue liikmesriigi ühinemist. Pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist on vaja teha uus muudatus: määruse lisasse on vaja sisse viia kõnealuseid riike käsitlevad tabelid. |
| --- | --- |

1.2

Esimene muudatus tehti 2005. aastal pärast 10 uue liikmesriigi ühinemist. Pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist on vaja teha uus muudatus: määruse lisasse on vaja sisse viia kõnealuseid riike käsitlevad tabelid.

2.   Tähelepanekud ja järeldused

| 2.1 | EMSK võtab komisjoni ettepaneku teadmiseks ning arvestades, et ettepanek tuleneb uute liikmesriikide ühinemisest ning on puhtalt tehnilist laadi, kiidab komitee selle heaks. |
| --- | --- |

2.1

EMSK võtab komisjoni ettepaneku teadmiseks ning arvestades, et ettepanek tuleneb uute liikmesriikide ühinemisest ning on puhtalt tehnilist laadi, kiidab komitee selle heaks.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/14

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Teenuste siseturg — tööturu ja tarbijakaitse nõuded”

(2007/C 175/05)

29. septembril 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal: „Teenuste siseturg — tööturu ja tarbijakaitse nõuded”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 3. mail 2007. Raportöör oli pr ALLEWELDT.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 110, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 2.

1.   Eesmärgid

| 1.1 | Direktiiviga, mis käsitleb teenuseid siseturul (1), soovitakse kooskõlas Lissaboni strateegiaga edendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. Samas on kõnealune direktiiv tekitanud elava arutelu teenuste osutamise vabaduse korralduse üle. Vaidluse all oli ja on direktiivi eelnõu mõju riiklikele tööturgudele, sotsiaalsetele tingimustele ning tarbijakaitse nõuetele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma 2005. aasta veebruari arvamuses (2) põhjaliku seisukoha komisjoni eelnõu kohta. Seetõttu ei ole siin arutusel direktiivi tekst, vaid teenuste siseturu kavandataval viisil rakendamise oodatav mõju tööhõivele ja tarbijahuvidele. |
| --- | --- |

1.1

Direktiiviga, mis käsitleb teenuseid siseturul (1), soovitakse kooskõlas Lissaboni strateegiaga edendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. Samas on kõnealune direktiiv tekitanud elava arutelu teenuste osutamise vabaduse korralduse üle. Vaidluse all oli ja on direktiivi eelnõu mõju riiklikele tööturgudele, sotsiaalsetele tingimustele ning tarbijakaitse nõuetele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma 2005. aasta veebruari arvamuses (2) põhjaliku seisukoha komisjoni eelnõu kohta. Seetõttu ei ole siin arutusel direktiivi tekst, vaid teenuste siseturu kavandataval viisil rakendamise oodatav mõju tööhõivele ja tarbijahuvidele.

| 1.2 | Teenuste pakkumise vabadus on ühena neljast siseturu vabadusest sätestatud Euroopa Liidu lepingus ja poliitiliselt ammu jõus. Teenustedirektiivis esitatud komisjoni strateegia eesmärk on kõrvaldada kõik teenuste osutamisega seotud piirangud. Seejuures ei ole osaliselt tegemist otseselt tööturu või tarbijakaitse küsimustega. Kuid mida ulatuslikumalt teenuste pakkumise vabadus praktikas jõustub, seda teravamalt saavad tuntavaks riiklike süsteemide vahelised erinevused. Samal ajal on töötajate ja tarbijate huvisid kaitsvaid ELi tasandi eeskirju suhteliselt vähe. Selles valdkonnas domineerivad riiklikud õigus-, sotsiaal- ja tööhõive küsimusi käsitlevad eeskirjad, mis on sageli väga erinevad. Lisaks nähakse teenustedirektiiviga ette päritoluriigi ja selle riigi, kus teenust osutatakse, teatud riiklike eeskirjade paralleelne või jagatud kehtivus, mille mõju ilmneb alles tulevases praktikas. |
| --- | --- |

1.2

Teenuste pakkumise vabadus on ühena neljast siseturu vabadusest sätestatud Euroopa Liidu lepingus ja poliitiliselt ammu jõus. Teenustedirektiivis esitatud komisjoni strateegia eesmärk on kõrvaldada kõik teenuste osutamisega seotud piirangud. Seejuures ei ole osaliselt tegemist otseselt tööturu või tarbijakaitse küsimustega. Kuid mida ulatuslikumalt teenuste pakkumise vabadus praktikas jõustub, seda teravamalt saavad tuntavaks riiklike süsteemide vahelised erinevused. Samal ajal on töötajate ja tarbijate huvisid kaitsvaid ELi tasandi eeskirju suhteliselt vähe. Selles valdkonnas domineerivad riiklikud õigus-, sotsiaal- ja tööhõive küsimusi käsitlevad eeskirjad, mis on sageli väga erinevad. Lisaks nähakse teenustedirektiiviga ette päritoluriigi ja selle riigi, kus teenust osutatakse, teatud riiklike eeskirjade paralleelne või jagatud kehtivus, mille mõju ilmneb alles tulevases praktikas.

| 1.3 | Sotsiaalne stabiilsus ja tarbija usaldus on Euroopa integratsiooni oluline koostisosa ja eduka teenuste siseturu eeldus. Hetkel arutatava Euroopa Liidu teenustedirektiivi suur puudus on, et see ei paku sisukaid analüüse direktiivi mõju kohta riiklikele sotsiaalsetele tingimustele, tööhõivele ja tarbijahuvidele. Statistilise aluse puudumine piiriülese teenuste osutamise ja ettevõtete asutamise kvantifitseerimiseks oli üks küsimusi, mida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma arvamuses kritiseeris (3). Samuti puuduvad usaldusväärsed andmed tööturu oodatavate struktuurimuutuste kohta liikmesriikides. Ühelt poolt on olemas vähesed väga üldised statistilised mõjuhinnangud ning teiselt poolt üksikute, sageli ebaseadusliku või poolseadusliku iseloomuga juhtumite analüüsid. Kumbki ei ole piisav direktiivi mõju objektiivseks hindamiseks. |
| --- | --- |

1.3

Sotsiaalne stabiilsus ja tarbija usaldus on Euroopa integratsiooni oluline koostisosa ja eduka teenuste siseturu eeldus. Hetkel arutatava Euroopa Liidu teenustedirektiivi suur puudus on, et see ei paku sisukaid analüüse direktiivi mõju kohta riiklikele sotsiaalsetele tingimustele, tööhõivele ja tarbijahuvidele. Statistilise aluse puudumine piiriülese teenuste osutamise ja ettevõtete asutamise kvantifitseerimiseks oli üks küsimusi, mida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma arvamuses kritiseeris (3). Samuti puuduvad usaldusväärsed andmed tööturu oodatavate struktuurimuutuste kohta liikmesriikides. Ühelt poolt on olemas vähesed väga üldised statistilised mõjuhinnangud ning teiselt poolt üksikute, sageli ebaseadusliku või poolseadusliku iseloomuga juhtumite analüüsid. Kumbki ei ole piisav direktiivi mõju objektiivseks hindamiseks.

| 1.4 | Teenuste siseturu elluviimine on Lissaboni strateegia oluline osa. Kõnealuse sektori kasvupotentsiaal hoogustab uute töökohtade loomist. Teenusteturu liberaliseerimine suurendab konkurentsi, mis toob kaasa positiivseid tagajärgi, nagu teenuspakkumise laienemine ja hindade alanemine. Seejuures tuleb siiski pidevalt parandada töötajate sotsiaalkaitset ja tagada asjakohane tarbijakaitse tase. Sama võib öelda liikmesriikides kehtivate kvaliteedi- ja ohutusstandardite ning samuti keskkonnakaitse kohta. Mõju tööhõivele on sektorite kaupa ja liikmesriigiti erinev. Mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele on siin otsustav tegur. |
| --- | --- |

1.4

Teenuste siseturu elluviimine on Lissaboni strateegia oluline osa. Kõnealuse sektori kasvupotentsiaal hoogustab uute töökohtade loomist. Teenusteturu liberaliseerimine suurendab konkurentsi, mis toob kaasa positiivseid tagajärgi, nagu teenuspakkumise laienemine ja hindade alanemine. Seejuures tuleb siiski pidevalt parandada töötajate sotsiaalkaitset ja tagada asjakohane tarbijakaitse tase. Sama võib öelda liikmesriikides kehtivate kvaliteedi- ja ohutusstandardite ning samuti keskkonnakaitse kohta. Mõju tööhõivele on sektorite kaupa ja liikmesriigiti erinev. Mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele on siin otsustav tegur.

| 1.5 | Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on tuua välja praeguse teenuste siseturu strateegia mõju tööturgudele, tööhõivetingimustele ja tarbijakaitsele ning tuua seega asjaomastele osapooltele ja ELi institutsioonidele ka praktilist kasu. Kummalgi eelneval teenuste siseturgu puudutaval EMSK arutelul ei ole kõnealuseid aspekte esile tõstetud (4). |
| --- | --- |

1.5

Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on tuua välja praeguse teenuste siseturu strateegia mõju tööturgudele, tööhõivetingimustele ja tarbijakaitsele ning tuua seega asjaomastele osapooltele ja ELi institutsioonidele ka praktilist kasu. Kummalgi eelneval teenuste siseturgu puudutaval EMSK arutelul ei ole kõnealuseid aspekte esile tõstetud (4).

| 1.5.1 | Lähtudes sellest, kuidas Euroopa õiguses mõistetakse teenuste osutamise vabadust, mis hõlmab igat kahe eri liikmesriigi majandussubjekti vahelist teenuseosutamist (5), tuleb käsitleda järgmist kolme teemaderingi:






  — | kvantitatiivne mõju tööhõivele sektorite ja riikide kaupa ning oodatavad muutused, mis kaasnevad üksikute teenuste ümberpaigutamise või impordiga; |
| --- | --- | --- |

1.5.1

Lähtudes sellest, kuidas Euroopa õiguses mõistetakse teenuste osutamise vabadust, mis hõlmab igat kahe eri liikmesriigi majandussubjekti vahelist teenuseosutamist (5), tuleb käsitleda järgmist kolme teemaderingi:

—

kvantitatiivne mõju tööhõivele sektorite ja riikide kaupa ning oodatavad muutused, mis kaasnevad üksikute teenuste ümberpaigutamise või impordiga;

| — | uued väljakutsed tööhõive valdkonnas, mis tulenevad sellest, et kui suureneb piiriülene teenuste osutamine, suureneb kiiresti ka lähetatavate töötajate liikuvus; |
| --- | --- |

—

uued väljakutsed tööhõive valdkonnas, mis tulenevad sellest, et kui suureneb piiriülene teenuste osutamine, suureneb kiiresti ka lähetatavate töötajate liikuvus;

| — | tarbijahuvid ja nendega arvestamine teenuste siseturu strateegias; |
| --- | --- |

—

tarbijahuvid ja nendega arvestamine teenuste siseturu strateegias;

| — | tähtsat rolli mängivad seejuures väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) kui peamised tööandjad. |
| --- | --- |

—

tähtsat rolli mängivad seejuures väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) kui peamised tööandjad.

| 1.6 | Käesolevat arvamust tuleks käsitada lähtealusena ja panusena siseturu läbivaatamist käsitleva Euroopa Komisjoni lõpparuande (6) koostamiseks ja aruteludeks IMACi (7) raames. Arvamus tugineb olemasolevatele andmetele ning ekspertide ja asjaomaste osapoolte praktilistele kogemustele ja ootustele. Andmed on saadud 2006. aasta aprillis Viinis toimunud arutelu ning 2006. aasta sügisel ligi 6000 majanduse, ametiühingute ja erinevate huvirühmade, teaduse ja ministeeriumide eksperdi hulgas läbi viidud küsitluse tulemusena. Nimetatud küsitlusele laekus 150 vastust. Arvamus ei pretendeeri teadusliku uurimuse staatusele ega saa sellist uurimust ka asendada. Pigem on eesmärk anda praeguste probleemide ja tulevaste arengute tarvis pidepunkte, mida tuleb täiendada EMSK ühtse turu seireüksuse kaudu läbiviidava pikaajalise vaatluse käigus ja mis peaksid andma ELi institutsioonidele ning teistele tõuke poliitiliste otsuste tegemiseks ja teadusuuringute korraldamiseks. |
| --- | --- |

1.6

Käesolevat arvamust tuleks käsitada lähtealusena ja panusena siseturu läbivaatamist käsitleva Euroopa Komisjoni lõpparuande (6) koostamiseks ja aruteludeks IMACi (7) raames. Arvamus tugineb olemasolevatele andmetele ning ekspertide ja asjaomaste osapoolte praktilistele kogemustele ja ootustele. Andmed on saadud 2006. aasta aprillis Viinis toimunud arutelu ning 2006. aasta sügisel ligi 6000 majanduse, ametiühingute ja erinevate huvirühmade, teaduse ja ministeeriumide eksperdi hulgas läbi viidud küsitluse tulemusena. Nimetatud küsitlusele laekus 150 vastust. Arvamus ei pretendeeri teadusliku uurimuse staatusele ega saa sellist uurimust ka asendada. Pigem on eesmärk anda praeguste probleemide ja tulevaste arengute tarvis pidepunkte, mida tuleb täiendada EMSK ühtse turu seireüksuse kaudu läbiviidava pikaajalise vaatluse käigus ja mis peaksid andma ELi institutsioonidele ning teistele tõuke poliitiliste otsuste tegemiseks ja teadusuuringute korraldamiseks.

2.   ELi teenustemajanduse dünaamika

| 2.1 | Euroopa Komisjon põhjendab oma siseturu strateegiat piiriülese teenuste osutamise nõrga arenguga ELis. Dünaamilisemalt teenuste siseturult oodatakse tööhõive hoogustamist ning positiivset mõju tarbijate ja ettevõtjate jaoks. Kuidas seda dünaamikat konkreetselt mõista? |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Komisjon põhjendab oma siseturu strateegiat piiriülese teenuste osutamise nõrga arenguga ELis. Dünaamilisemalt teenuste siseturult oodatakse tööhõive hoogustamist ning positiivset mõju tarbijate ja ettevõtjate jaoks. Kuidas seda dünaamikat konkreetselt mõista?

| 2.2 | Piiriülese teenustemajanduse statistiline kajastamine on endiselt lahendamata probleem. Praeguseni kasutavad Eurostat ja riiklikud statistikaasutused selleks nn maksevoogude statistikat, st teenuse eksport või import leiab aset ainult siis, kui sellega kaasneb vastav piiriülene maksetoiming. Teenustemajanduse valdkonnas tehakse tihedat koostööd, edastatakse teadmisi ja vahetatakse teenuseid ning samas teostatakse ulatuslikult tasaarveldusi ettevõtte eri osade, võrgustikupartnerite ja ka pikaajalist koostööd tegevate, kuid õiguslikult iseseisvate majandusüksuste vahel vastavates riikides. Niisuguste võrgustikstruktuuride puhul arvestab asjaomane partner teadmiste, aja ja teenuste edastamist vastavalt enda riigis kui tema enda poolt kliendile osutatud teenust, millega aga ei kaasne piiriülest maksetoimingut. |
| --- | --- |

2.2

Piiriülese teenustemajanduse statistiline kajastamine on endiselt lahendamata probleem. Praeguseni kasutavad Eurostat ja riiklikud statistikaasutused selleks nn maksevoogude statistikat, st teenuse eksport või import leiab aset ainult siis, kui sellega kaasneb vastav piiriülene maksetoiming. Teenustemajanduse valdkonnas tehakse tihedat koostööd, edastatakse teadmisi ja vahetatakse teenuseid ning samas teostatakse ulatuslikult tasaarveldusi ettevõtte eri osade, võrgustikupartnerite ja ka pikaajalist koostööd tegevate, kuid õiguslikult iseseisvate majandusüksuste vahel vastavates riikides. Niisuguste võrgustikstruktuuride puhul arvestab asjaomane partner teadmiste, aja ja teenuste edastamist vastavalt enda riigis kui tema enda poolt kliendile osutatud teenust, millega aga ei kaasne piiriülest maksetoimingut.

| 2.3 | Komitee leiab, et selle tagajärjel on teenustemajanduse maht ja seega ka selle mõju siseturule palju suurem, kui seda kajastab praegune ametlik statistika. Seetõttu on EMSK kindlal arvamusel, et EL peaks laskma läbi viia teaduslikel alustel põhineva alusuurimuse selgitamaks, kuidas korraldavad erinevad teenustemajanduse sektorid liikmesriikides praegu koostööd teiste riikide ettevõtetega. Uurimusele tuginedes ning selle alusel jätkates tuleks tuleviku jaoks koostada analüüs, mis annaks usaldusväärse pildi ELi teenusteturu tegelikust mahust. Seda toetavad Euroopa statistikud, töötades kõigi teenuste jaoks välja hinnaindeksid, mis viiakse sisse kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.3

Komitee leiab, et selle tagajärjel on teenustemajanduse maht ja seega ka selle mõju siseturule palju suurem, kui seda kajastab praegune ametlik statistika. Seetõttu on EMSK kindlal arvamusel, et EL peaks laskma läbi viia teaduslikel alustel põhineva alusuurimuse selgitamaks, kuidas korraldavad erinevad teenustemajanduse sektorid liikmesriikides praegu koostööd teiste riikide ettevõtetega. Uurimusele tuginedes ning selle alusel jätkates tuleks tuleviku jaoks koostada analüüs, mis annaks usaldusväärse pildi ELi teenusteturu tegelikust mahust. Seda toetavad Euroopa statistikud, töötades kõigi teenuste jaoks välja hinnaindeksid, mis viiakse sisse kõigis liikmesriikides.

| 2.4 | Eelneva illustreerimiseks: tuginedes olemasolevatele andmetele, lähtub komisjon sellest, et teenuste sektor hõlmab 56 % ELi SKTst ja 70 % kogutööhõivest, kuid üksnes 20 % ELi sisekaubandusest, ning et võrreldes Ameerika Ühendriikidega on ELi teenustemajanduse tootlikkuse kasv palju madalam (8). |
| --- | --- |

2.4

Eelneva illustreerimiseks: tuginedes olemasolevatele andmetele, lähtub komisjon sellest, et teenuste sektor hõlmab 56 % ELi SKTst ja 70 % kogutööhõivest, kuid üksnes 20 % ELi sisekaubandusest, ning et võrreldes Ameerika Ühendriikidega on ELi teenustemajanduse tootlikkuse kasv palju madalam (8).

| 2.5 | Maailmaturul ei ole aga seda nõrkust märgata: siin on EL teenustekaubanduses juhtival kohal ja võib täheldada selget tõusutendentsi. 2003. aastal oli ELi osakaal 26 %, samal ajal kui Ameerika Ühendriikide osakaal oli veidi üle 20 %. Vaatamata suurele dünaamilisusele hõlmavad isegi India ja Hiina, kelle tähtsus kaubanduspartnerina aina tõuseb, seni kokku vaid veidi üle 5 %. Ajavahemikus 1997–2003 kasvas ELi osakaal 1,8 % võrra ning ka selles osas oli EL esikohal. |
| --- | --- |

2.5

Maailmaturul ei ole aga seda nõrkust märgata: siin on EL teenustekaubanduses juhtival kohal ja võib täheldada selget tõusutendentsi. 2003. aastal oli ELi osakaal 26 %, samal ajal kui Ameerika Ühendriikide osakaal oli veidi üle 20 %. Vaatamata suurele dünaamilisusele hõlmavad isegi India ja Hiina, kelle tähtsus kaubanduspartnerina aina tõuseb, seni kokku vaid veidi üle 5 %. Ajavahemikus 1997–2003 kasvas ELi osakaal 1,8 % võrra ning ka selles osas oli EL esikohal.

| 2.6 | Märgitakse, et eelkõige on nõrk ELi sisekaubandus. Ka siin ei kinnita arvud seda väidet. Ajavahemikus 2000–2003 kasvas ühendusesisene teenustekaubandus 10,8 %, samal ajal kui kaubavahetus partneritega väljastpoolt ELi suurenes ainult 6,4 %. Seega oli siseturu dünaamika üsnagi selge, seda enam, et 2003. aastat iseloomustas üldiselt majanduslangus. Lisaks tuleb arvesse võtta ka hinnalangust teenuste sektoris. |
| --- | --- |

2.6

Märgitakse, et eelkõige on nõrk ELi sisekaubandus. Ka siin ei kinnita arvud seda väidet. Ajavahemikus 2000–2003 kasvas ühendusesisene teenustekaubandus 10,8 %, samal ajal kui kaubavahetus partneritega väljastpoolt ELi suurenes ainult 6,4 %. Seega oli siseturu dünaamika üsnagi selge, seda enam, et 2003. aastat iseloomustas üldiselt majanduslangus. Lisaks tuleb arvesse võtta ka hinnalangust teenuste sektoris.

| 2.7 | EMSK kutsub komisjoni üles siseturu edasise elluviimise mõju põhjalikumalt hindama. Seejuures võiks olla otstarbekas kasutada nn SWOT-analüüsi (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats). |
| --- | --- |

2.7

EMSK kutsub komisjoni üles siseturu edasise elluviimise mõju põhjalikumalt hindama. Seejuures võiks olla otstarbekas kasutada nn SWOT-analüüsi (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats).

3.   Tõhusama teenuste siseturu mõju tööhõivele

| 3.1 | Hinnangud tööhõivele avaldatava mõju kohta on seotud majanduskasvu prognoosidega. Ühe esimestest ELi teenustedirektiivi mõju analüüsidest teostas 2004. aasta oktoobris Madalmaade asutus Bureau for Economic Policy Analysis
   (9). Nimetatud analüüs tugineb tavapärasele OECD oletusele, et igasugune reguleerimise vähendamine toob kaasa majanduse ning seega ka tööhõive kasvu. Huvitaval kombel jõutakse nimetatud uurimuses järeldusele, et takistuseks ei ole mitte reguleerimine iseenesest, vaid eeskirjade ebaühtsus. Analüüsi autorite ootuste kohaselt tooks teenustedirektiiv kaasa teenustekaubanduse kasvu 15–30 % võrra ja välismaiste otseinvesteeringute osakaal kõnealuses kaubandussektoriks kasvaks 20–35 %. |
| --- | --- |

3.1

Hinnangud tööhõivele avaldatava mõju kohta on seotud majanduskasvu prognoosidega. Ühe esimestest ELi teenustedirektiivi mõju analüüsidest teostas 2004. aasta oktoobris Madalmaade asutus Bureau for Economic Policy Analysis
   (9). Nimetatud analüüs tugineb tavapärasele OECD oletusele, et igasugune reguleerimise vähendamine toob kaasa majanduse ning seega ka tööhõive kasvu. Huvitaval kombel jõutakse nimetatud uurimuses järeldusele, et takistuseks ei ole mitte reguleerimine iseenesest, vaid eeskirjade ebaühtsus. Analüüsi autorite ootuste kohaselt tooks teenustedirektiiv kaasa teenustekaubanduse kasvu 15–30 % võrra ja välismaiste otseinvesteeringute osakaal kõnealuses kaubandussektoriks kasvaks 20–35 %.

| 3.2 | 2005. aasta kevadel avaldas instituut Copenhagen Economics komisjoni tellitud uurimuse (10), milles tehti ka otseseid tähelepanekuid tööhõivele avaldatava mõju kohta. Uurimuse kohaselt toob tarbimise oodatav kasv 0,6 % Euroopa Liidu SKTst kaasa töökohtade netokasvu umbes 600 000 võrra kõigis liikmesriikides. Arvestatakse ka tootlikkuse suurenemisega ning oodatakse töötasude suurenemist keskmiselt 0,4 %. |
| --- | --- |

3.2

2005. aasta kevadel avaldas instituut Copenhagen Economics komisjoni tellitud uurimuse (10), milles tehti ka otseseid tähelepanekuid tööhõivele avaldatava mõju kohta. Uurimuse kohaselt toob tarbimise oodatav kasv 0,6 % Euroopa Liidu SKTst kaasa töökohtade netokasvu umbes 600 000 võrra kõigis liikmesriikides. Arvestatakse ka tootlikkuse suurenemisega ning oodatakse töötasude suurenemist keskmiselt 0,4 %.

| 3.3 | Kõnealuse uurimuse järeldused kutsusid esile vastuväiteid. Eelkõige heideti ette, et selle argumendid võtavad arvesse üksnes pakkumist ja lähtuvad ainult eeldusest, et nõudmine suureneb ja hinnad langevad, kui reguleerimine kaotatakse. Uurimuses ei võeta arvesse tegureid, mis võivad nõudmise suurenemisele vastu töötada, nagu nt ostujõu vähenemine või mõni teine tarbijakäitumise muutus. Lisaks on sektorite valik vaieldav. Rohkem tööhõivele avaldatava mõju hinnanguid ei ole tehtud, välja arvatud need, mis tuginevad Copenhagen Economics'i uurimusele ja jõuavad seetõttu samadele järeldustele (11). Samuti tuleks siseturu tõhususe suurendamiseks enam tähelepanu pöörata teadusuuringute ja innovatsiooni mõjule, kvalifikatsiooni tõstmisele ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamisele. |
| --- | --- |

3.3

Kõnealuse uurimuse järeldused kutsusid esile vastuväiteid. Eelkõige heideti ette, et selle argumendid võtavad arvesse üksnes pakkumist ja lähtuvad ainult eeldusest, et nõudmine suureneb ja hinnad langevad, kui reguleerimine kaotatakse. Uurimuses ei võeta arvesse tegureid, mis võivad nõudmise suurenemisele vastu töötada, nagu nt ostujõu vähenemine või mõni teine tarbijakäitumise muutus. Lisaks on sektorite valik vaieldav. Rohkem tööhõivele avaldatava mõju hinnanguid ei ole tehtud, välja arvatud need, mis tuginevad Copenhagen Economics'i uurimusele ja jõuavad seetõttu samadele järeldustele (11). Samuti tuleks siseturu tõhususe suurendamiseks enam tähelepanu pöörata teadusuuringute ja innovatsiooni mõjule, kvalifikatsiooni tõstmisele ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamisele.

| 3.4 | Töökohtade arvu suurenemine 600 000 võrra on loomulikult positiivne, kuid suuri ootusi arvestades võib seda pigem tagasihoidlikuks pidada (12). Siiski on palju tähtsam see, et nimetatud töökohtade arvu kasv võib eri sektorites, riikides ja töötajarühmades olla väga erinev. Selle kohta ei ole praegu mingeid andmeid. EMSK püüab ühtse turu seireüksuse ja käesoleva algatuse abil anda tööturu struktuurimuutustest selge pildi. |
| --- | --- |

3.4

Töökohtade arvu suurenemine 600 000 võrra on loomulikult positiivne, kuid suuri ootusi arvestades võib seda pigem tagasihoidlikuks pidada (12). Siiski on palju tähtsam see, et nimetatud töökohtade arvu kasv võib eri sektorites, riikides ja töötajarühmades olla väga erinev. Selle kohta ei ole praegu mingeid andmeid. EMSK püüab ühtse turu seireüksuse ja käesoleva algatuse abil anda tööturu struktuurimuutustest selge pildi.

| 3.5 | EMSK küsitlus näitas selgelt, et kõnealuste andmete vastu on suur huvi. 90 % pidas olemasolevat teavet tööhõivele teenuste siseturul avaldatava mõju kohta ebapiisavaks. Esitatud küsimused käsitlesid eelkõige sektoreid, mida töökohtade arvu vähenemine või suurenemine puudutab kõige enam. 60 % vastanutest prognoosib positiivseid mõjusid tööhõivele kas üldiselt või teatud sektorites. Kõige sagedamini nimetati ettevõtlus- ja õigusalaseid nõustamisteenuseid, millele järgnesid kaubandus, käsitööndus/VKEd, transport, tervishoiuteenused, põllumajandus ja metsandus, tööstusteenused, haridus, turism, isikutele mõeldud teenused, ehitusjuhtimine ja hoonehaldus. Küsimusele, kas on oodata töökohtade kadumist, vastas 44 % jaatavalt. Kõige suuremat töökohtade kadumist prognoositakse tööstuses, seejärel sellistes sektorites nagu avalikud teenused, ehitusjuhtimine ja hoonehaldus, põllumajandus ja metsandus, ettevõtlusega seotud teenused, esmatarbe ja muud toiduained, isikutele mõeldud teenused, kaubandus/jaekaubandus, turism, tekstiilitööstus. |
| --- | --- |

3.5

EMSK küsitlus näitas selgelt, et kõnealuste andmete vastu on suur huvi. 90 % pidas olemasolevat teavet tööhõivele teenuste siseturul avaldatava mõju kohta ebapiisavaks. Esitatud küsimused käsitlesid eelkõige sektoreid, mida töökohtade arvu vähenemine või suurenemine puudutab kõige enam. 60 % vastanutest prognoosib positiivseid mõjusid tööhõivele kas üldiselt või teatud sektorites. Kõige sagedamini nimetati ettevõtlus- ja õigusalaseid nõustamisteenuseid, millele järgnesid kaubandus, käsitööndus/VKEd, transport, tervishoiuteenused, põllumajandus ja metsandus, tööstusteenused, haridus, turism, isikutele mõeldud teenused, ehitusjuhtimine ja hoonehaldus. Küsimusele, kas on oodata töökohtade kadumist, vastas 44 % jaatavalt. Kõige suuremat töökohtade kadumist prognoositakse tööstuses, seejärel sellistes sektorites nagu avalikud teenused, ehitusjuhtimine ja hoonehaldus, põllumajandus ja metsandus, ettevõtlusega seotud teenused, esmatarbe ja muud toiduained, isikutele mõeldud teenused, kaubandus/jaekaubandus, turism, tekstiilitööstus.

| 3.6 | Küsimus kõnealuse protsessi kasu kohta tõi esile huvitavaid kontraste. Võib eeldada, et otsustav on turuga kohandumine ja et kaotavad need, kes ei suuda uute liberaalsete tingimustega ja piiriülese turuga kohaneda. Kvalifitseeritud tööl on suuremad võimalused kui kvalifitseerimata tööl, samuti noortel, spetsialiseerunud ja asukoha suhtes paindlikel töötajatel võrreldes vanemate ja vähem paindlike inimestega. Arvati, et kõrgete sotsiaalsete standarditega töökohad jäävad kaotajaks võrreldes kaitsmata töökohtade või füüsilisest isikust ettevõtjatega, kelle roll tulevikus pigem suureneb. Kvaliteet kannatab hinna tõttu ning samuti kannatavad kõrged kutsestandardid ja suurte sotsiaalkuludega riigid. Uued liikmesriigid saavad kõige suuremat kasu, vanad kõige vähem. Väike- ja kohalikud ettevõtted satuvad suurte üleeuroopaliste ettevõtete surve alla. Tarbijate osas puudus selge hinnang. |
| --- | --- |

3.6

Küsimus kõnealuse protsessi kasu kohta tõi esile huvitavaid kontraste. Võib eeldada, et otsustav on turuga kohandumine ja et kaotavad need, kes ei suuda uute liberaalsete tingimustega ja piiriülese turuga kohaneda. Kvalifitseeritud tööl on suuremad võimalused kui kvalifitseerimata tööl, samuti noortel, spetsialiseerunud ja asukoha suhtes paindlikel töötajatel võrreldes vanemate ja vähem paindlike inimestega. Arvati, et kõrgete sotsiaalsete standarditega töökohad jäävad kaotajaks võrreldes kaitsmata töökohtade või füüsilisest isikust ettevõtjatega, kelle roll tulevikus pigem suureneb. Kvaliteet kannatab hinna tõttu ning samuti kannatavad kõrged kutsestandardid ja suurte sotsiaalkuludega riigid. Uued liikmesriigid saavad kõige suuremat kasu, vanad kõige vähem. Väike- ja kohalikud ettevõtted satuvad suurte üleeuroopaliste ettevõtete surve alla. Tarbijate osas puudus selge hinnang.

| 3.7 | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tulevikku käsitleti eraldi teemana: kas piirülese teenuste osutamise suurenemine toob kaasa uusi töökohti või tõrjub hinna- ja konkurentsisurve VKEd kõrvale, millega kaasneb töökohtade kadumine? Kaks kolmandikku (66 %) vastanutest on tööhõivevõimaluste suhtes optimistlik. Samas arvab 55 % siiski, et konkurents tõrjub osa ettevõtteid kõrvale. Valdava enamiku (69 %) hinnangul ei mõjuta teenuste siseturu liberaliseerimine siiski olulisel määral VKEde arengut, vaid see sõltub teistest teguritest. Kokkuvõttes oodatakse valdavalt positiivseid arenguid, mis jäävad küll pigem tagasihoidlikuks. Siiski arvatakse, et edu saavutamisel või ellujäämisel saavad otsustavaks töötajate kvalifikatsioon, uuenduslikkus ja teenuste kvaliteet. Samuti arvatakse, et tugevneb surve või nõudmine suurema ühtlustamise järele (diplomid ja kutsekvalifikatsioonid, juhtimisnõuded, hinnad ja töötasud, sotsiaalmaksud, ettevõtete maksustamine, ELi ja rahvusvaheliste standardite üldine täitmine). Prognoositakse sotsiaalsete standardite ning tarbija- ja keskkonnakaitse halvenemist. Kardetakse, et kui suured teenusepakkujad vallutavad turud, võib see saatuslikuks saada kohalikele kultuurilistele eripäradele. |
| --- | --- |

3.7

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tulevikku käsitleti eraldi teemana: kas piirülese teenuste osutamise suurenemine toob kaasa uusi töökohti või tõrjub hinna- ja konkurentsisurve VKEd kõrvale, millega kaasneb töökohtade kadumine? Kaks kolmandikku (66 %) vastanutest on tööhõivevõimaluste suhtes optimistlik. Samas arvab 55 % siiski, et konkurents tõrjub osa ettevõtteid kõrvale. Valdava enamiku (69 %) hinnangul ei mõjuta teenuste siseturu liberaliseerimine siiski olulisel määral VKEde arengut, vaid see sõltub teistest teguritest. Kokkuvõttes oodatakse valdavalt positiivseid arenguid, mis jäävad küll pigem tagasihoidlikuks. Siiski arvatakse, et edu saavutamisel või ellujäämisel saavad otsustavaks töötajate kvalifikatsioon, uuenduslikkus ja teenuste kvaliteet. Samuti arvatakse, et tugevneb surve või nõudmine suurema ühtlustamise järele (diplomid ja kutsekvalifikatsioonid, juhtimisnõuded, hinnad ja töötasud, sotsiaalmaksud, ettevõtete maksustamine, ELi ja rahvusvaheliste standardite üldine täitmine). Prognoositakse sotsiaalsete standardite ning tarbija- ja keskkonnakaitse halvenemist. Kardetakse, et kui suured teenusepakkujad vallutavad turud, võib see saatuslikuks saada kohalikele kultuurilistele eripäradele.

| 3.8 | Küsimusele, kas füüsilisest isikust ettevõtjatel on tulevikus rohkem võimalusi piiriüleseks tegevuseks, vastas 84 % jaatavalt. |
| --- | --- |

3.8

Küsimusele, kas füüsilisest isikust ettevõtjatel on tulevikus rohkem võimalusi piiriüleseks tegevuseks, vastas 84 % jaatavalt.

4.   Uued väljakutsed seoses töötingimuste ja tööhõivega

| 4.1 | Piiriülesed teenused on peaaegu alati seotud töötajate liikuvusega. Kuna asjaomased tingimused on ELis seni suures osas ühtlustamata, kehtivad riiklikul tööturul või ettevõttes väga erinevad sotsiaalsed eeskirjad. Töötajate lähetamist käsitlevas ELi direktiivis kehtestatakse peamised miinimumtingimused lähetatud ja kohapealsete töötajate võrdsele kohtlemisele. Lisaks jäeti töö- ja sotsiaalõiguslikud küsimused ELi teenustedirektiivist põhimõtteliselt välja. See aga ei tähenda, et kasvava piiriülese teenusteturu mõju jääb olemata. Vaatamata lähetamist käsitlevale direktiivile on endiselt ühtlustamata kollektiivlepingute eeskirjade valdkond. Tööõiguse väljajätmine ELi teenustedirektiivist tähendab, et töötajate jaoks ei ole kehtestatud nn töökohapõhimõtet; valitud õiguslik sõnastus sai ägeda kriitika osaliseks ega olnud üheselt arusaadav. Siinkohal tuleb ära oodata ülevõtmine riiklikusse õigusesse. Eeldusel et teenuste siseturu süvendamist saadab edu, saavutab lähetuste sagedus ja arvatavasti ka kestus täiesti uue taseme. |
| --- | --- |

4.1

Piiriülesed teenused on peaaegu alati seotud töötajate liikuvusega. Kuna asjaomased tingimused on ELis seni suures osas ühtlustamata, kehtivad riiklikul tööturul või ettevõttes väga erinevad sotsiaalsed eeskirjad. Töötajate lähetamist käsitlevas ELi direktiivis kehtestatakse peamised miinimumtingimused lähetatud ja kohapealsete töötajate võrdsele kohtlemisele. Lisaks jäeti töö- ja sotsiaalõiguslikud küsimused ELi teenustedirektiivist põhimõtteliselt välja. See aga ei tähenda, et kasvava piiriülese teenusteturu mõju jääb olemata. Vaatamata lähetamist käsitlevale direktiivile on endiselt ühtlustamata kollektiivlepingute eeskirjade valdkond. Tööõiguse väljajätmine ELi teenustedirektiivist tähendab, et töötajate jaoks ei ole kehtestatud nn töökohapõhimõtet; valitud õiguslik sõnastus sai ägeda kriitika osaliseks ega olnud üheselt arusaadav. Siinkohal tuleb ära oodata ülevõtmine riiklikusse õigusesse. Eeldusel et teenuste siseturu süvendamist saadab edu, saavutab lähetuste sagedus ja arvatavasti ka kestus täiesti uue taseme.

| 4.2 | Käesolev arvamus ei saa ega tohi olla koht, kus arutleda lähetamist käsitleva direktiivi kohaldamise üle. Põhiküsimus on hoopis see, millised uued probleemid tekivad või millised praegused probleemid süvenevad, kui seoses teenuste osutamisega töötab tulevikus senisest enam ja võib-olla pikema aja vältel erinevatest liikmesriikidest pärit töötajaid samas töökohas osaliselt erinevatel tingimustel. See olukord võib pakkuda ka uusi võimalusi, mõeldes Copenhagen Economics'i uurimuse prognoosidele töötasude suurenemise kohta. Siinkohal ei ole kindlasti eesmärk väita, et turul osalejatel ja poliitiliste otsuste tegijatel on sotsiaalse dumpingu kavatsus, vaid anda realistlik pilt tegelikust olukorrast. |
| --- | --- |

4.2

Käesolev arvamus ei saa ega tohi olla koht, kus arutleda lähetamist käsitleva direktiivi kohaldamise üle. Põhiküsimus on hoopis see, millised uued probleemid tekivad või millised praegused probleemid süvenevad, kui seoses teenuste osutamisega töötab tulevikus senisest enam ja võib-olla pikema aja vältel erinevatest liikmesriikidest pärit töötajaid samas töökohas osaliselt erinevatel tingimustel. See olukord võib pakkuda ka uusi võimalusi, mõeldes Copenhagen Economics'i uurimuse prognoosidele töötasude suurenemise kohta. Siinkohal ei ole kindlasti eesmärk väita, et turul osalejatel ja poliitiliste otsuste tegijatel on sotsiaalse dumpingu kavatsus, vaid anda realistlik pilt tegelikust olukorrast.

| 4.3 | 82 % vastas jaatavalt küsimusele, kas piiriüleste teenuste ja sellega kaasneva töötajate lähetamise suurenemise tagajärjel on oodata muutusi ka enda riigi riiklikes tööhõivetingimustes. 20 % ootab töötingimuste paranemist, 17 % seevastu arvab, et need halvenevad. Üksnes 7 % arvab, et töökohad muutuvad kindlamaks. 56 % eeldab, et töösuhted muutuvad paindlikumaks ja lühiajalise töö osakaal kasvab. |
| --- | --- |

4.3

82 % vastas jaatavalt küsimusele, kas piiriüleste teenuste ja sellega kaasneva töötajate lähetamise suurenemise tagajärjel on oodata muutusi ka enda riigi riiklikes tööhõivetingimustes. 20 % ootab töötingimuste paranemist, 17 % seevastu arvab, et need halvenevad. Üksnes 7 % arvab, et töökohad muutuvad kindlamaks. 56 % eeldab, et töösuhted muutuvad paindlikumaks ja lühiajalise töö osakaal kasvab.

| 4.4 | Paindlikkuse aspekt kerkis uuesti esile järgmiste küsimuste juures. Paljud arvavad, et väheneb püsitööjõu ning suureneb osalise tööajaga töötamise, lepingulise töö ja näiliste FIEde osakaal. Nimetatakse ka oodatavaid positiivseid mõjusid: keeleõpe, uued vaatenurgad ja stiimulid kvalifikatsiooni tõstmiseks, samuti suuremad töötasud ja enam tööpakkumisi. Siiski on kartused ülekaalus: suurem konkurents, halvemad töötingimused, pikemad ja paindlikumad tööajad, sotsiaalsete konfliktide ja ebaseaduslike meetodite suurenemine ning töötasude alanemine. Sotsiaalsüsteemi koormus suureneb. Arvatakse, et vähem liikuvatel töötajatel, eelkõige naistel, on tulevikus raskem ning et suurem liikuvus kahjustab perekonna struktuuri. Vastuseks küsimusele selle kohta, kuidas mõjutab tulevane teenuste siseturu liberaliseerimine töötasusid, prognoosib 50 % töötasude alanemist, 43 % ootab töötasude suurenemist ja 7 % arvab, et erilisi mõjusid ei ole või rõhutab, et see sõltub sektorist. |
| --- | --- |

4.4

Paindlikkuse aspekt kerkis uuesti esile järgmiste küsimuste juures. Paljud arvavad, et väheneb püsitööjõu ning suureneb osalise tööajaga töötamise, lepingulise töö ja näiliste FIEde osakaal. Nimetatakse ka oodatavaid positiivseid mõjusid: keeleõpe, uued vaatenurgad ja stiimulid kvalifikatsiooni tõstmiseks, samuti suuremad töötasud ja enam tööpakkumisi. Siiski on kartused ülekaalus: suurem konkurents, halvemad töötingimused, pikemad ja paindlikumad tööajad, sotsiaalsete konfliktide ja ebaseaduslike meetodite suurenemine ning töötasude alanemine. Sotsiaalsüsteemi koormus suureneb. Arvatakse, et vähem liikuvatel töötajatel, eelkõige naistel, on tulevikus raskem ning et suurem liikuvus kahjustab perekonna struktuuri. Vastuseks küsimusele selle kohta, kuidas mõjutab tulevane teenuste siseturu liberaliseerimine töötasusid, prognoosib 50 % töötasude alanemist, 43 % ootab töötasude suurenemist ja 7 % arvab, et erilisi mõjusid ei ole või rõhutab, et see sõltub sektorist.

| 4.5 | Küsimusele, kas lähetamist käsitlev direktiiv on piisav sotsiaalkaitse tagamiseks, vastas 48 % jaatavalt ja 52 % eitavalt. Juhul kui on vaja uusi eeskirju, eelistab enamik (65 %) nende kehtestamist ELi tasandil, kolmandik leiab, et probleeme saab paremini reguleerida riiklikul tasandil, ning 2 % peab mõlemat vajalikuks. Vastuseks küsimusele, millistele probleemidele peaks eriti tähelepanu pöörama, nimetati kõige sagedamini puudulikku ühtlustamist sotsiaalvaldkonnas (sh juurdepääs kutse- ja ametitegevusele) ja sellest tulenevat ebavõrdset kohtlemist. Järgmisena nimetasid mõned vajadust laiendada lähetamist käsitleva direktiivi kohaldamisala nii hõlmatavate sektorite kui ka sisu osas. Palju nimetati ka lähetamist puudutavate sätete puudulikku rakendamist, õiguskindlusetust, ebaseaduslike meetodite kasutamise suurenemist ning puudujääke kontrolli ja vastutusele võtmise osas. Lisaks nimetati tööohutuse ja -tervishoiu, sotsiaalkindlustussüsteemide ja näiliste FIEdega võitlemisega seotud probleeme. Samuti kritiseeriti liigset bürokraatiat ja endiselt püsivaid takistusi liikmesriikide tasandil ning riikliku isolatsionismi suundumust. Probleemi nähakse ka selles, et keelelistele ja kultuurilistele erinevustele ei pöörata piisavalt tähelepanu. |
| --- | --- |

4.5

Küsimusele, kas lähetamist käsitlev direktiiv on piisav sotsiaalkaitse tagamiseks, vastas 48 % jaatavalt ja 52 % eitavalt. Juhul kui on vaja uusi eeskirju, eelistab enamik (65 %) nende kehtestamist ELi tasandil, kolmandik leiab, et probleeme saab paremini reguleerida riiklikul tasandil, ning 2 % peab mõlemat vajalikuks. Vastuseks küsimusele, millistele probleemidele peaks eriti tähelepanu pöörama, nimetati kõige sagedamini puudulikku ühtlustamist sotsiaalvaldkonnas (sh juurdepääs kutse- ja ametitegevusele) ja sellest tulenevat ebavõrdset kohtlemist. Järgmisena nimetasid mõned vajadust laiendada lähetamist käsitleva direktiivi kohaldamisala nii hõlmatavate sektorite kui ka sisu osas. Palju nimetati ka lähetamist puudutavate sätete puudulikku rakendamist, õiguskindlusetust, ebaseaduslike meetodite kasutamise suurenemist ning puudujääke kontrolli ja vastutusele võtmise osas. Lisaks nimetati tööohutuse ja -tervishoiu, sotsiaalkindlustussüsteemide ja näiliste FIEdega võitlemisega seotud probleeme. Samuti kritiseeriti liigset bürokraatiat ja endiselt püsivaid takistusi liikmesriikide tasandil ning riikliku isolatsionismi suundumust. Probleemi nähakse ka selles, et keelelistele ja kultuurilistele erinevustele ei pöörata piisavalt tähelepanu.

| 4.6 | Millised on mõjud ettevõtte tasandil, kui teenuslepingu raames töötavad eri riikidest pärit töötajad osaliselt erinevatel riiklikel tingimustel? 6 % leiab, et erilisi mõjusid ei ole, ja 23 % arvab, et seda ei ole praegu võimalik hinnata. 24 % prognoosib töötingimuste osas ettevõttesiseste erinevuste suurenemist, 34 % näeb uusi probleeme seoses sotsiaal- ja tööeeskirjade täitmisega ning 13 % väidab, et riiklikud kaasotsustusõigused ei hõlma täielikult lähetatud töötajaid. Kõnealuse küsimuse kommentaarides tuli ilmsiks uusi aspekte. Arvatakse, et ilmnevad uued palga- ja sotsiaalprobleemid, kuna sama töö eest makstakse ebavõrdset tasu või kuna vähenevad vabatahtlikud ettevõtte pakutavad sotsiaaltoetused. Sama sageli avaldati ka arvamust, et heade tavade levitamine võib anda võimaluse töötingimuste parandamiseks ja töö kvaliteedi tõstmiseks. Seetõttu tuleks sotsiaaldialoogis ettevõtte tasandil panna enam rõhku arukusele. Kommunikatsiooniprobleemid võivad kahjustada töö kvaliteeti ja meeskonnatööd ning vähendada üldiselt töötajaskonna solidaarsust. Oma õiguste tundmine ja nende kasutamine muutub üksiku töötaja jaoks teatud juhtudel raskemaks. Liiga suur ebavõrdsus võib ka kahjustada ettevõtte edukust (konfliktid, halduskulud, töö kvaliteet) ning õigussätete täitmine võib viia liiga suurte nõudmisteni ja kuritarvitamiste suurenemiseni. Teenuste liberaliseerimises nähakse ka lahendust personaliprobleemidele kõrge kvalifikatsiooniga töökohtade täitmisel. |
| --- | --- |

4.6

Millised on mõjud ettevõtte tasandil, kui teenuslepingu raames töötavad eri riikidest pärit töötajad osaliselt erinevatel riiklikel tingimustel? 6 % leiab, et erilisi mõjusid ei ole, ja 23 % arvab, et seda ei ole praegu võimalik hinnata. 24 % prognoosib töötingimuste osas ettevõttesiseste erinevuste suurenemist, 34 % näeb uusi probleeme seoses sotsiaal- ja tööeeskirjade täitmisega ning 13 % väidab, et riiklikud kaasotsustusõigused ei hõlma täielikult lähetatud töötajaid. Kõnealuse küsimuse kommentaarides tuli ilmsiks uusi aspekte. Arvatakse, et ilmnevad uued palga- ja sotsiaalprobleemid, kuna sama töö eest makstakse ebavõrdset tasu või kuna vähenevad vabatahtlikud ettevõtte pakutavad sotsiaaltoetused. Sama sageli avaldati ka arvamust, et heade tavade levitamine võib anda võimaluse töötingimuste parandamiseks ja töö kvaliteedi tõstmiseks. Seetõttu tuleks sotsiaaldialoogis ettevõtte tasandil panna enam rõhku arukusele. Kommunikatsiooniprobleemid võivad kahjustada töö kvaliteeti ja meeskonnatööd ning vähendada üldiselt töötajaskonna solidaarsust. Oma õiguste tundmine ja nende kasutamine muutub üksiku töötaja jaoks teatud juhtudel raskemaks. Liiga suur ebavõrdsus võib ka kahjustada ettevõtte edukust (konfliktid, halduskulud, töö kvaliteet) ning õigussätete täitmine võib viia liiga suurte nõudmisteni ja kuritarvitamiste suurenemiseni. Teenuste liberaliseerimises nähakse ka lahendust personaliprobleemidele kõrge kvalifikatsiooniga töökohtade täitmisel.

| 4.7 | Vastuseid küsimusele konkreetsete praktiliste näidete kohta on raske kokku võtta, sest need näited pidid aitama teemat paremini mõista just konkreetsuse abil. Seetõttu tsiteeritakse siinkohal üksnes mõnda praktilist näidet, mis kuuluvad seni nimetamata probleemideringi. Tähelepanu juhiti näitekstööõnnetusi käsitlevate eeskirjade ja menetluskorra ebaselgusele, spetsiifilistele probleemidele, mis tekivad kontsernisisese lähetamise puhul, töölepingute muutmisele, teiste riikide kollektiivlepingute rakendamisele ning sisserändajatest töötajate käsitlemisele. |
| --- | --- |

4.7

Vastuseid küsimusele konkreetsete praktiliste näidete kohta on raske kokku võtta, sest need näited pidid aitama teemat paremini mõista just konkreetsuse abil. Seetõttu tsiteeritakse siinkohal üksnes mõnda praktilist näidet, mis kuuluvad seni nimetamata probleemideringi. Tähelepanu juhiti näitekstööõnnetusi käsitlevate eeskirjade ja menetluskorra ebaselgusele, spetsiifilistele probleemidele, mis tekivad kontsernisisese lähetamise puhul, töölepingute muutmisele, teiste riikide kollektiivlepingute rakendamisele ning sisserändajatest töötajate käsitlemisele.

5.   Tarbijahuvid teenuste siseturul

| 5.1 | Teenuste siseturg peab kasu tooma ka tarbijale. See puudutab kättesaadavust (hind, juurdepääs, pakkumine), kvaliteeti, läbipaistvust (teave, usaldus) ja õiguskindlust (vastutus, tarbijakaitse). Kas need tingimused on hetkel piisaval määral täidetud? Kas teenuste siseturu elluviimine aitab nende täitmisele kaasa või on tarbija seisukohast oodata problemaatilisi arenguid? Küsimustiku kolmas põhipunt peaks võimaldama esile tõsta neid piiriüleste teenustega seotud praktilisi kogemusi tarbija seisukohast. |
| --- | --- |

5.1

Teenuste siseturg peab kasu tooma ka tarbijale. See puudutab kättesaadavust (hind, juurdepääs, pakkumine), kvaliteeti, läbipaistvust (teave, usaldus) ja õiguskindlust (vastutus, tarbijakaitse). Kas need tingimused on hetkel piisaval määral täidetud? Kas teenuste siseturu elluviimine aitab nende täitmisele kaasa või on tarbija seisukohast oodata problemaatilisi arenguid? Küsimustiku kolmas põhipunt peaks võimaldama esile tõsta neid piiriüleste teenustega seotud praktilisi kogemusi tarbija seisukohast.

| 5.2 | Tarbijakaitse seisukohast on ELi teenustedirektiivile raske anda ühest hinnangut. 2006. aasta aprillis toimunud EMSK arutelul avaldati kriitilisi arvamusi, et tarbijakaitse on tervikuna muutunud lubamatult ebapiisavaks. On ka positiivseid hinnanguid, seda eelkõige seoses pakkumise poole paranemisega. Üldiselt ei ole tarbijakaitse küsimustele piisavalt tähelepanu pööratud ning need tõusevad esile ilmselt alles siis, kui analüüsitakse direktiivi mõju riiklikul tasandil. Tarbija usaldusel on ELi teenuste siseturu edu jaoks siiski suur tähtsus. |
| --- | --- |

5.2

Tarbijakaitse seisukohast on ELi teenustedirektiivile raske anda ühest hinnangut. 2006. aasta aprillis toimunud EMSK arutelul avaldati kriitilisi arvamusi, et tarbijakaitse on tervikuna muutunud lubamatult ebapiisavaks. On ka positiivseid hinnanguid, seda eelkõige seoses pakkumise poole paranemisega. Üldiselt ei ole tarbijakaitse küsimustele piisavalt tähelepanu pööratud ning need tõusevad esile ilmselt alles siis, kui analüüsitakse direktiivi mõju riiklikul tasandil. Tarbija usaldusel on ELi teenuste siseturu edu jaoks siiski suur tähtsus.

| 5.3 | Küsimustikus paluti seada tähtsuse järjekorda punktis 5.1 nimetatud tarbijasõbraliku teenuste siseturu kriteeriumid (kättesaadavus, kvaliteet, läbipaistvus ja õiguskindlus), esmalt iseenda seisukohast ning seejärel vastavalt sellele, kuivõrd edendatakse vastaja hinnangul nimetatud aspekte teenustedirektiivis. Kvaliteedile ja õiguskindlusele omistasid vastajad enda seisukohast suurt tähtsust (1. ja 2. koht), kuid ELi teenustedirektiivile antud hinnangutest nähtub, et vastajate arvates näib see esmajärjekorras edendavat kättesaadavust ning õiguskindlus jääb direktiivis viimasele kohale. Nimetatud kriteeriumide täitmise praeguse olukorraga on rahul vaid 23 %, nende parandamist pidas vajalikuks 77 %. |
| --- | --- |

5.3

Küsimustikus paluti seada tähtsuse järjekorda punktis 5.1 nimetatud tarbijasõbraliku teenuste siseturu kriteeriumid (kättesaadavus, kvaliteet, läbipaistvus ja õiguskindlus), esmalt iseenda seisukohast ning seejärel vastavalt sellele, kuivõrd edendatakse vastaja hinnangul nimetatud aspekte teenustedirektiivis. Kvaliteedile ja õiguskindlusele omistasid vastajad enda seisukohast suurt tähtsust (1. ja 2. koht), kuid ELi teenustedirektiivile antud hinnangutest nähtub, et vastajate arvates näib see esmajärjekorras edendavat kättesaadavust ning õiguskindlus jääb direktiivis viimasele kohale. Nimetatud kriteeriumide täitmise praeguse olukorraga on rahul vaid 23 %, nende parandamist pidas vajalikuks 77 %.

| 5.4 | Kuigi ELi teenustedirektiivi ei too põhimõtteliselt kaasa muudatusi päritoluriigi tarbijakaitsesätete kehtivuses, väljendati arutelu käigus korduvalt kartusi, et siin on puudujääke. Küsimusele, kas tulevikus arvatakse riiklikke tarbijakaitsesätteid ohtu sattuvat, vastas 52 % jaatavalt. Kõige sagedamini mainiti õiguste jõustamise halvenemist eelkõige kaebuste ja hüvitisnõuete osas. See on kooskõlas teisele küsimusele antud vastustega, mille puhul 76 % vastanutest nägi probleeme seoses vastutuse ja haldusliku rakendamisega. 51 % kardab üldist tarbijakaitse taseme langust. Eriti nähakse ohtu ELi miinimumnõuetest kõrgematele riiklikele standarditele. Samuti arvatakse, et ohtu satuvad kutsetegevust käsitlevad haldusõiguslikud eeskirjad, mis on tarbijate jaoks otseselt olulised, nagu kaitse ebaõiglaste eeliste eest või hüvitisnõuete tingimused, sest tulevikus toimub nende puhul reguleerimine vastavalt päritoluriigi põhimõttele. Tuntakse muret, et garantiitingimused halvenevad ja teenuste kvaliteet langeb. Lisaks kardavad paljud, et halvenevad õigused teabele, nagu teave toote kohta (keskkonnamõjud, vastutus, üldine läbipaistvus), hinnamärgistused, pakkuja (pakkuja ausus, kvalifikatsiooni tase, nõuetele vastavad garantiid), garantiid, vastutus jne. |
| --- | --- |

5.4

Kuigi ELi teenustedirektiivi ei too põhimõtteliselt kaasa muudatusi päritoluriigi tarbijakaitsesätete kehtivuses, väljendati arutelu käigus korduvalt kartusi, et siin on puudujääke. Küsimusele, kas tulevikus arvatakse riiklikke tarbijakaitsesätteid ohtu sattuvat, vastas 52 % jaatavalt. Kõige sagedamini mainiti õiguste jõustamise halvenemist eelkõige kaebuste ja hüvitisnõuete osas. See on kooskõlas teisele küsimusele antud vastustega, mille puhul 76 % vastanutest nägi probleeme seoses vastutuse ja haldusliku rakendamisega. 51 % kardab üldist tarbijakaitse taseme langust. Eriti nähakse ohtu ELi miinimumnõuetest kõrgematele riiklikele standarditele. Samuti arvatakse, et ohtu satuvad kutsetegevust käsitlevad haldusõiguslikud eeskirjad, mis on tarbijate jaoks otseselt olulised, nagu kaitse ebaõiglaste eeliste eest või hüvitisnõuete tingimused, sest tulevikus toimub nende puhul reguleerimine vastavalt päritoluriigi põhimõttele. Tuntakse muret, et garantiitingimused halvenevad ja teenuste kvaliteet langeb. Lisaks kardavad paljud, et halvenevad õigused teabele, nagu teave toote kohta (keskkonnamõjud, vastutus, üldine läbipaistvus), hinnamärgistused, pakkuja (pakkuja ausus, kvalifikatsiooni tase, nõuetele vastavad garantiid), garantiid, vastutus jne.

| 5.5 | Eraldi küsimus käsitles soovitavat ja tingimata vajalikku tarbijateavet piirüleste teenusepakkumiste puhul. Esikohal on andmed õiguslike tagatiste, hüvitiste ja kaebeõiguste kohta, millele järgnevad teave pakkuja/päritolu kohta, hinna läbipaistvus ja täpsed andmed teenuse kvaliteedi ja toote ohutuse/garantii kohta. Ilmselgelt seoses segadusega, mille on tekitanud arutelu päritoluriigi põhimõtte üle, nõuavad paljud andmeid selle kohta, milliseid eeskirju kohaldatakse ja milline on pädev järelevalveasutus või kaebustega tegelev asutus. |
| --- | --- |

5.5

Eraldi küsimus käsitles soovitavat ja tingimata vajalikku tarbijateavet piirüleste teenusepakkumiste puhul. Esikohal on andmed õiguslike tagatiste, hüvitiste ja kaebeõiguste kohta, millele järgnevad teave pakkuja/päritolu kohta, hinna läbipaistvus ja täpsed andmed teenuse kvaliteedi ja toote ohutuse/garantii kohta. Ilmselgelt seoses segadusega, mille on tekitanud arutelu päritoluriigi põhimõtte üle, nõuavad paljud andmeid selle kohta, milliseid eeskirju kohaldatakse ja milline on pädev järelevalveasutus või kaebustega tegelev asutus.

| 5.6 | Tarbijate nõustamisega tegelevate Euroopa asutustega või üleeuroopalise koostööga oli tarbijakaitse küsimustes kogemusi vaid 25 %-l küsitlusel osalenutest. Nende hinnang oli enamasti positiivne, kuid nimetati ka puudujääke, nt seoses piiriülese abiga õiguste jõustamisel või kohaste riiklike partnerite leidmisega. Avaldati kriitikat selle kohta, et menetlused on liiga bürokraatlikud ja kallid ning tarbijakaitsealane koostöö tervikuna liiga nõrk ja vähetõhus, eriti keeruliste juhtumite puhul. Üldiselt näib, et teave ELi tarbijate nõustamise asutuste või koostöövõimaluste kohta ei ole kuigi laialt levinud. |
| --- | --- |

5.6

Tarbijate nõustamisega tegelevate Euroopa asutustega või üleeuroopalise koostööga oli tarbijakaitse küsimustes kogemusi vaid 25 %-l küsitlusel osalenutest. Nende hinnang oli enamasti positiivne, kuid nimetati ka puudujääke, nt seoses piiriülese abiga õiguste jõustamisel või kohaste riiklike partnerite leidmisega. Avaldati kriitikat selle kohta, et menetlused on liiga bürokraatlikud ja kallid ning tarbijakaitsealane koostöö tervikuna liiga nõrk ja vähetõhus, eriti keeruliste juhtumite puhul. Üldiselt näib, et teave ELi tarbijate nõustamise asutuste või koostöövõimaluste kohta ei ole kuigi laialt levinud.

| 5.7 | Teenuste parema kvaliteedi tagamiseks soovitatakse ELi teenustedirektiivis vabatahtlike standardite ja sertifitseerimise sisseviimist. 54 % vastanutest leidis, et see on väga hea ettepanek, 46 % pidas ettepanekut küsitavaks. Vabatahtlike kvaliteedistandardite pooldajad peavad neid tõhusaks vahendiks, mis peab end turul ja klientide silmis tõestama. Kriitilise seisukoha esindajad leiavad üksmeelselt, et nimetatud standardite järgmist ei saa ilma riikliku kontrollita tagada. Seetõttu eelistatakseselget õiguslikku reguleerimist. Ausad ettevõtte täidaksid vabatahtlikke standardeid, kuid nn mustade lammaste puhul ei ole neist kasu. Just seda aspekti peeti aga teenuste piiriülese osutamise juures väga oluliseks. |
| --- | --- |

5.7

Teenuste parema kvaliteedi tagamiseks soovitatakse ELi teenustedirektiivis vabatahtlike standardite ja sertifitseerimise sisseviimist. 54 % vastanutest leidis, et see on väga hea ettepanek, 46 % pidas ettepanekut küsitavaks. Vabatahtlike kvaliteedistandardite pooldajad peavad neid tõhusaks vahendiks, mis peab end turul ja klientide silmis tõestama. Kriitilise seisukoha esindajad leiavad üksmeelselt, et nimetatud standardite järgmist ei saa ilma riikliku kontrollita tagada. Seetõttu eelistatakseselget õiguslikku reguleerimist. Ausad ettevõtte täidaksid vabatahtlikke standardeid, kuid nn mustade lammaste puhul ei ole neist kasu. Just seda aspekti peeti aga teenuste piiriülese osutamise juures väga oluliseks.

| 5.8 | ELi teenustedirektiiviga viiakse sisse ka päritoluriigi ja selle riigi, kus teenust osutatakse, asutuste ühise järelevalvetegevuse süsteem. Tahtsime teada, kas see suurendab tarbijate usaldust. 82 % vastasid jaatavalt, 18 % ei olnud selles veendunud. Nimetatud süsteemi praktikas rakendamine tekitas selgelt küsitavusi. |
| --- | --- |

5.8

ELi teenustedirektiiviga viiakse sisse ka päritoluriigi ja selle riigi, kus teenust osutatakse, asutuste ühise järelevalvetegevuse süsteem. Tahtsime teada, kas see suurendab tarbijate usaldust. 82 % vastasid jaatavalt, 18 % ei olnud selles veendunud. Nimetatud süsteemi praktikas rakendamine tekitas selgelt küsitavusi.

| 5.9 | Lõpetuseks anti veelkord võimalus tuua välja lahendamist vajavad probleemid seoses tarbijakaitsega tulevasel teenuste siseturul. Taas olid esikohal sellised küsimused nagu tarbijakaitse puudulik õigusselgus ja -kindlus seoses garantii, vastutuse (nt maksejõuetuse puhul) ja garantiinõuetega (puudulik ühtlustamine, tõestuskoormusega seotud probleemid) ning hüvitisnõuete jõustamine (liiga aeglane, menetlused liiga keerukad, soovitakse suuremat ühtlustamist). Teisel kohal on piisava teabe tagamine teenuste ja teenusepakkujate kohta. Probleemi nähakse ka ühiste kvaliteedistandardite ning oskuste ja kutsekvalifikatsioonide võrreldavuse puudumises. Märgiti, et tarbijakaitse-eeskirju ei rakendata sageli õigesti ja et mõnes valdkonnas puuduvad need hoopis (nt erapensionid, tervishoiuteenused). Oma osa oli ka sotsiaalküsimustel (ettenähtud miinimumpalgast väiksemad palgad, ebaseaduslik töötamine, ränne) ning kartusel, et kaovad keskkonna- ja ohutusstandardid. Tuleks kindlaks määrata kõigile kättesaadavate teenuste miinimumtase, mis tagaks sotsiaalse kaasamise. Kardeti ka konkurentsimoonutuste tekkimist kohalike pakkujate jaoks (nt erinevad sotsiaalkulud) vääringute erinevusest tulenevaid probleeme. |
| --- | --- |

5.9

Lõpetuseks anti veelkord võimalus tuua välja lahendamist vajavad probleemid seoses tarbijakaitsega tulevasel teenuste siseturul. Taas olid esikohal sellised küsimused nagu tarbijakaitse puudulik õigusselgus ja -kindlus seoses garantii, vastutuse (nt maksejõuetuse puhul) ja garantiinõuetega (puudulik ühtlustamine, tõestuskoormusega seotud probleemid) ning hüvitisnõuete jõustamine (liiga aeglane, menetlused liiga keerukad, soovitakse suuremat ühtlustamist). Teisel kohal on piisava teabe tagamine teenuste ja teenusepakkujate kohta. Probleemi nähakse ka ühiste kvaliteedistandardite ning oskuste ja kutsekvalifikatsioonide võrreldavuse puudumises. Märgiti, et tarbijakaitse-eeskirju ei rakendata sageli õigesti ja et mõnes valdkonnas puuduvad need hoopis (nt erapensionid, tervishoiuteenused). Oma osa oli ka sotsiaalküsimustel (ettenähtud miinimumpalgast väiksemad palgad, ebaseaduslik töötamine, ränne) ning kartusel, et kaovad keskkonna- ja ohutusstandardid. Tuleks kindlaks määrata kõigile kättesaadavate teenuste miinimumtase, mis tagaks sotsiaalse kaasamise. Kardeti ka konkurentsimoonutuste tekkimist kohalike pakkujate jaoks (nt erinevad sotsiaalkulud) vääringute erinevusest tulenevaid probleeme.

6.   Olulisimad tulemused

| 6.1 | Küsitlus näitas, et on suur huvi tööturgude, tööhõive ja tarbijakaitsega seotud uute väljakutsetega tegelemise vastu teenuste siseturul. Juhiti tähelepanu paljudele probleemsetele arengutele, kuid ka tulevikus avanevatele võimalustele. Mõlemad aspektid väärivad üldiselt suuremat tähelepanu ning sellest tuleks lähtuda ka ELi teenustedirektiivi eesseisval rakendamisel. |
| --- | --- |

6.1

Küsitlus näitas, et on suur huvi tööturgude, tööhõive ja tarbijakaitsega seotud uute väljakutsetega tegelemise vastu teenuste siseturul. Juhiti tähelepanu paljudele probleemsetele arengutele, kuid ka tulevikus avanevatele võimalustele. Mõlemad aspektid väärivad üldiselt suuremat tähelepanu ning sellest tuleks lähtuda ka ELi teenustedirektiivi eesseisval rakendamisel.

| 6.2 | Piiriülese teenustemajanduse statistiline kajastamine on endiselt lahendamata probleem. Ülevaade tegelikust olukorrast on eeldus hindamaks, millist tööhõivedünaamikat on oodata. Seetõttu rõhutab EMSK veelkord vajadust viia läbi ühekordne alusuurimus, sest ainult sel viisil on võimalik probleem lahendada. |
| --- | --- |

6.2

Piiriülese teenustemajanduse statistiline kajastamine on endiselt lahendamata probleem. Ülevaade tegelikust olukorrast on eeldus hindamaks, millist tööhõivedünaamikat on oodata. Seetõttu rõhutab EMSK veelkord vajadust viia läbi ühekordne alusuurimus, sest ainult sel viisil on võimalik probleem lahendada.

| 6.3 | 90 % vastanuist väidab, et teave uue siseturu strateegia võimalike mõjude kohta tööhõivele ei ole piisav. 60 % ootab positiivseid mõjusid tööhõivele. 44 % arvestavad ka töökohtade kadumisega. Tervikuna prognoositakse eelkõige nn tööhõive ümberpaiknemist. Oleks otstarbekas, kui edasisel jälgimisel järgiks ühtse turu seireüksus sektorispetsiifilist, diferentseeritud lähenemisviisi, keskendudes eraldi nt tööstusega seotud teenustele, haridusele, valitud liberaliseeritud avalikele teenustele, isikutele osutatavatele teenustele, käsitööndusele. Viited suurimatele kasusaajatele on kõnekad. Siinkohal tuleks lähemalt käsitleda kvalifitseeritud vs madala kvalifikatsiooniga tööga seotud aspekte ning spetsialiseerunud ja asukoha suhtes paindliku tööjõu võimalusi võrreldes väikese liikuvusega töötajatega. Esimest protsessi on oodata nii liikmesriikide vahel kui ka sektorisiseselt; teine tähendab väljakutset tööturgudele ja sotsiaalsüsteemidele. |
| --- | --- |

6.3

90 % vastanuist väidab, et teave uue siseturu strateegia võimalike mõjude kohta tööhõivele ei ole piisav. 60 % ootab positiivseid mõjusid tööhõivele. 44 % arvestavad ka töökohtade kadumisega. Tervikuna prognoositakse eelkõige nn tööhõive ümberpaiknemist. Oleks otstarbekas, kui edasisel jälgimisel järgiks ühtse turu seireüksus sektorispetsiifilist, diferentseeritud lähenemisviisi, keskendudes eraldi nt tööstusega seotud teenustele, haridusele, valitud liberaliseeritud avalikele teenustele, isikutele osutatavatele teenustele, käsitööndusele. Viited suurimatele kasusaajatele on kõnekad. Siinkohal tuleks lähemalt käsitleda kvalifitseeritud vs madala kvalifikatsiooniga tööga seotud aspekte ning spetsialiseerunud ja asukoha suhtes paindliku tööjõu võimalusi võrreldes väikese liikuvusega töötajatega. Esimest protsessi on oodata nii liikmesriikide vahel kui ka sektorisiseselt; teine tähendab väljakutset tööturgudele ja sotsiaalsüsteemidele.

| 6.4 | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tulevikku nähakse enamasti positiivses valguses, sh ka tööhõive arengut, ELi teenustedirektiivi mõju hinnatakse selles suhtes aga pigem väikeseks. Siiski oodatakse uusi väljakutseid, millele tuleb vastata töötajate kvaliteedi ja kvalifikatsiooni ning innovatsioonivõime tõstmisega. Mõned soovitavad konkurentsisurvega toimetulekuks raamtingimuste suuremat ühtlustamist. Kardetakse, et kui suured teenusepakkujad vallutavad turud, võib see tulevikus saatuslikuks saada kohalikele ja kultuurilistele eripäradele. |
| --- | --- |

6.4

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tulevikku nähakse enamasti positiivses valguses, sh ka tööhõive arengut, ELi teenustedirektiivi mõju hinnatakse selles suhtes aga pigem väikeseks. Siiski oodatakse uusi väljakutseid, millele tuleb vastata töötajate kvaliteedi ja kvalifikatsiooni ning innovatsioonivõime tõstmisega. Mõned soovitavad konkurentsisurvega toimetulekuks raamtingimuste suuremat ühtlustamist. Kardetakse, et kui suured teenusepakkujad vallutavad turud, võib see tulevikus saatuslikuks saada kohalikele ja kultuurilistele eripäradele.

| 6.5 | Teenuste siseturu tulevase süvendamise tulemusena oodatakse enamasti muutusi riiklikes töö- ja tööhõivetingimustes (82 %), seda mitte ELi teenustedirektiivi mittetundmise tõttu, vaid seoses ühtlustamata tingimuste ja uute turumõjudega. Enamik arvab, et töösuhetes kasvab lühiajaliste töölepingute osakaal ja suureneb paindlikkus. Positiivsed ootused on seotud paremate tööpakkumiste, keeleõppe ja kvalifikatsiooniga üldiselt. |
| --- | --- |

6.5

Teenuste siseturu tulevase süvendamise tulemusena oodatakse enamasti muutusi riiklikes töö- ja tööhõivetingimustes (82 %), seda mitte ELi teenustedirektiivi mittetundmise tõttu, vaid seoses ühtlustamata tingimuste ja uute turumõjudega. Enamik arvab, et töösuhetes kasvab lühiajaliste töölepingute osakaal ja suureneb paindlikkus. Positiivsed ootused on seotud paremate tööpakkumiste, keeleõppe ja kvalifikatsiooniga üldiselt.

| 6.6 | Kõnealuses kontekstis on oluline roll kehtivatel lähetust käsitlevatel sätetel. Eeskirjade puudulikku rakendamist peeti sageli probleemiks. Et uute väljakutsetega toime tulla, ei ole poolte vastanute arvates praegused sätted sotsiaalkaitse tagamiseks piisavad. Lähem analüüs ettevõtte tasandil toob selle selgelt välja. Mida suurem on ühtlustamata ala, seda rohkem on alust ebavõrdseks kohtlemiseks samaväärse töö puhul. Osaliselt nähti siin ka võimalust, et kokkupuude heade tavadega võib ergutada looma paremaid töötingimusi päritoluriigis. Kokkuvõttes võib nentida, et ebavõrdsed töötingimused või õigussätted ettevõttes tähendavad ka ettevõtte jaoks väljakutset. Lähetust käsitlevat direktiivi siinkohal ei arutata. Oluline on tähelepanek, et suureneda võivad ebavõrdsus ja selle tagajärjel konfliktid. Nimetatud probleemiga peavad tegelema EL ja riiklikud seadusandjad, eelkõige teenustedirektiivi eesseisval rakendamisel, kuid see on ka väljakutse ELi sotsiaaldialoogi jaoks. |
| --- | --- |

6.6

Kõnealuses kontekstis on oluline roll kehtivatel lähetust käsitlevatel sätetel. Eeskirjade puudulikku rakendamist peeti sageli probleemiks. Et uute väljakutsetega toime tulla, ei ole poolte vastanute arvates praegused sätted sotsiaalkaitse tagamiseks piisavad. Lähem analüüs ettevõtte tasandil toob selle selgelt välja. Mida suurem on ühtlustamata ala, seda rohkem on alust ebavõrdseks kohtlemiseks samaväärse töö puhul. Osaliselt nähti siin ka võimalust, et kokkupuude heade tavadega võib ergutada looma paremaid töötingimusi päritoluriigis. Kokkuvõttes võib nentida, et ebavõrdsed töötingimused või õigussätted ettevõttes tähendavad ka ettevõtte jaoks väljakutset. Lähetust käsitlevat direktiivi siinkohal ei arutata. Oluline on tähelepanek, et suureneda võivad ebavõrdsus ja selle tagajärjel konfliktid. Nimetatud probleemiga peavad tegelema EL ja riiklikud seadusandjad, eelkõige teenustedirektiivi eesseisval rakendamisel, kuid see on ka väljakutse ELi sotsiaaldialoogi jaoks.

| 6.7 | Töötajate suurem liikuvus seoses piiriülese teenuseosutamisega ja asjaolu, et on raskem omada selget ülevaadet oma õigustest, toovad kaasa suurema vajaduse nõustamise järele. Nõustamine tuleb tagada kogu ELis. Teabe saamiseks on oluline Euroinfokeskuste töö ja töötajate küsimuste andmepanga loomine, mida taotleb aktiivselt ka EMSK. |
| --- | --- |

6.7

Töötajate suurem liikuvus seoses piiriülese teenuseosutamisega ja asjaolu, et on raskem omada selget ülevaadet oma õigustest, toovad kaasa suurema vajaduse nõustamise järele. Nõustamine tuleb tagada kogu ELis. Teabe saamiseks on oluline Euroinfokeskuste töö ja töötajate küsimuste andmepanga loomine, mida taotleb aktiivselt ka EMSK.

| 6.8 | Tarbijakaitse seisukohast on ELi teenustedirektiivile raske anda ühest hinnangut. On nii kriitilisi arvamusi kui ka positiivseid hinnanguid. Küsitlusest nähtub, et oluliseks peetakse kvaliteeti ja õiguskindlust, kuid vastanute arvates ei edendata ELi teenustedirektiiviga neid aspekte piisavalt. Tarbijakaitse praeguse olukorraga on rahul vaid 23 %. |
| --- | --- |

6.8

Tarbijakaitse seisukohast on ELi teenustedirektiivile raske anda ühest hinnangut. On nii kriitilisi arvamusi kui ka positiivseid hinnanguid. Küsitlusest nähtub, et oluliseks peetakse kvaliteeti ja õiguskindlust, kuid vastanute arvates ei edendata ELi teenustedirektiiviga neid aspekte piisavalt. Tarbijakaitse praeguse olukorraga on rahul vaid 23 %.

| 6.9 | Esikohal on mure õiguskindluse ja eeskirjade täitmise pärast. Kuigi ELi teenustedirektiiv ei too riikliku tarbijakaitse jaoks põhimõtteliselt kaasa mingeid muudatusi, leiab 52 % siiski, et riiklikud sätted seatakse tulevikus ohtu. Soovitakse selgeid eeskirju garantii ja vastutuse osas ning hüvitisnõuete kiiret menetlemist. Olemasolevaid eeskirju ei peetud piisavaks või kardeti, et tulevane konkurentsiolukord kahjustab kõrgeid riiklikke standardeid. Sama tähtis on ka tagada piisav teave teenuste ja teenusepakkujate kohta. Probleemi nähakse ka ühiste kvaliteedistandardite puudumises (vabatahtliku sertifitseerimise osas olid arvamused erinevad) ning oskuste ja kutsekvalifikatsioonide võrreldavuses. Märgiti, et tarbijakaitse-eeskirju ei rakendata sageli õigesti ja et mõnes valdkonnas puuduvad need hoopis (nt erapensionid, tervishoiuteenused). |
| --- | --- |

6.9

Esikohal on mure õiguskindluse ja eeskirjade täitmise pärast. Kuigi ELi teenustedirektiiv ei too riikliku tarbijakaitse jaoks põhimõtteliselt kaasa mingeid muudatusi, leiab 52 % siiski, et riiklikud sätted seatakse tulevikus ohtu. Soovitakse selgeid eeskirju garantii ja vastutuse osas ning hüvitisnõuete kiiret menetlemist. Olemasolevaid eeskirju ei peetud piisavaks või kardeti, et tulevane konkurentsiolukord kahjustab kõrgeid riiklikke standardeid. Sama tähtis on ka tagada piisav teave teenuste ja teenusepakkujate kohta. Probleemi nähakse ka ühiste kvaliteedistandardite puudumises (vabatahtliku sertifitseerimise osas olid arvamused erinevad) ning oskuste ja kutsekvalifikatsioonide võrreldavuses. Märgiti, et tarbijakaitse-eeskirju ei rakendata sageli õigesti ja et mõnes valdkonnas puuduvad need hoopis (nt erapensionid, tervishoiuteenused).

| 6.10 | Vaid vähestel vastanutel on kogemusi tarbijatele mõeldud Euroopa nõuandeasutustega või piiriülese koostööga. Olemasolevatele lähenemisviisidele anti enamasti positiivne hinnang, kuid neid ei peetud piisavaks. Need on liiga nõrgad ja nendest on õigusaktide jõustamisel ja keeruliste juhtumite puhul vähe kasu. |
| --- | --- |

6.10

Vaid vähestel vastanutel on kogemusi tarbijatele mõeldud Euroopa nõuandeasutustega või piiriülese koostööga. Olemasolevatele lähenemisviisidele anti enamasti positiivne hinnang, kuid neid ei peetud piisavaks. Need on liiga nõrgad ja nendest on õigusaktide jõustamisel ja keeruliste juhtumite puhul vähe kasu.

| 6.11 | Tarbijakaitsele tuleb teenuste siseturul pöörata suuremat tähelepanu. Õigusliku olukorra ebakindlust, mida võib piirüleste teenuste puhul täheldada, peab korvama riikliku ja ELi tasandi teabestrateegia abil. Ei tohi alahinnata nõuet saada täpseid andmeid teenuste ja teenusepakkujate kohta. Seda tuleb silmas pidada ka ELi teenustedirektiivi rakendamisel. |
| --- | --- |

6.11

Tarbijakaitsele tuleb teenuste siseturul pöörata suuremat tähelepanu. Õigusliku olukorra ebakindlust, mida võib piirüleste teenuste puhul täheldada, peab korvama riikliku ja ELi tasandi teabestrateegia abil. Ei tohi alahinnata nõuet saada täpseid andmeid teenuste ja teenusepakkujate kohta. Seda tuleb silmas pidada ka ELi teenustedirektiivi rakendamisel.

| 6.12 | EMSK jälgib koostöös tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooniga ühtse turu seireüksuse raames ka edaspidi teenuste siseturu mõjusid liikmesriikidevahelise teenustekaubanduse arengule, tööhõivele ja tarbijakaitsele. Käesoleva arvamuse tulemustest nähtub, et otstarbekas oleks küsitluse peamiseid tulemusi kasutades üksikuid sektoreid eraldi põhjalikumalt käsitleda. |
| --- | --- |

6.12

EMSK jälgib koostöös tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooniga ühtse turu seireüksuse raames ka edaspidi teenuste siseturu mõjusid liikmesriikidevahelise teenustekaubanduse arengule, tööhõivele ja tarbijakaitsele. Käesoleva arvamuse tulemustest nähtub, et otstarbekas oleks küsitluse peamiseid tulemusi kasutades üksikuid sektoreid eraldi põhjalikumalt käsitleda.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

President

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul.

1

(2)  CESE 137/2005, ELT C 221, 8.9.2005.

2

(3)  Vt CESE 137/2005, punkt 3.2, ELT C 221, 8.9.2005.

3

(4)  EMSK korraldas 19. septembril 2001. aastal arutelu üldise siseturu strateegia kohta. 24. mail 2004. aastal korraldas EMSK ELi teenuste direktiivi käsitleva arvamuse koostamise raames arutelu kuue võtmeküsimuse kohta, sh ametivastutus, koondmenetluse punktid, statistilised meetodid.

4

(5)  Teenuse all mõistetakse igasugust EÜ asutamislepingu artikliga 50 hõlmatud iseseisvat majandustegevust, mida teostatakse tasu eest.

5

(6)  Nimetatud aruanne on kavas avaldada Portugali eesistumisajal.

6

(7)  Siseturu nõuandekomitee (Internal Market Advisory Committee).

7

(8)  Siin ja punktides 3.5 ning 3.6 esitatud andmete allikas: Euroopa Komisjon 2004 ja 2005.

8

(9)  The Free Movement of Services within the EU, Kox et al, CPB aruanne nr 69, oktoober 2004.

9

The Free Movement of Services within the EU

et al

(10)  Economic Assessment of the Barriers to the Internal Market for Services, Copenhagen Economics, jaanuar 2005.

10

Economic Assessment of the Barriers to the Internal Market for Services

(11)  Nt Austria töö- ja majandusministeeriumi tellimusel läbi viidud uurimus „Deepening the Lisbon Agenda: Studies on Productivity, Services and Technologies”, Viin 2006.

11

Deepening the Lisbon Agenda: Studies on Productivity, Services and Technologies

(12)  Esineb tõsiselt võetavat kriitikat, mis ei pea isegi niisugust prognoosi realistlikuks.

12

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/21

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaalse mõju uuringute sisu, menetluste ja meetodite osas järgitavad kvaliteedinõuded sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna teiste osalejate seisukohast”

(2007/C 175/06)

Nõukogu eesistujariigi Saksamaa nimel esitas Saksamaa alalise esinduse erakorraline ja täievoliline suursaadik Euroopa Liidu juures Wilhelm SCHÖNFELDER 19. septembril 2006 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus teemal „Sotsiaalse mõju uuringute sisu, menetluste ja meetodite osas järgitavad kvaliteedinõuded sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna teiste osalejate seisukohast”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 3. mail 2007. Raportöör oli Daniel RETUREAU.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (31. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 102, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 5.

1.   Sissejuhatus

Eesistujariigi Saksamaa taotlus koostada ettevalmistav arvamus teemal „Sotsiaalse mõju uuringute sisu, menetluste ja meetodite osas järgitavad kvaliteedinõuded sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna teiste osalejate seisukohast” näitab, et Saksa valitsus soovib koostöös Portugali ja Sloveenia eesistujariikidega ning kuue eesistujariigi 2004. aasta deklaratsiooni järelmeetmena keskenduda paremale õigusloomele (better regulation). Seega on Saksamaa tegevuskavas uute projektide jaoks oluline koostada mõju-uuringuid, et võtta arvesse õigusloomeprotsessi sotsiaalset mõju (1). „Mõju-uuring võib olla ka lihtsalt meetod, millega tehakse kindlaks sekkumise tõenäoline või reaalne mõju. Mõju-uuringute eesmärgiks on koguda paremini teavet, mille alusel otsuseid tehakse, ja sellest lähtuvalt võtta vastu paremaid otsuseid” (2).

2.   Üldmärkused

Euroopa Komisjoni 20. märtsil 2006 Brüsselis korraldatud konverentsil mõju-uuringute jätkamise kohta Euroopa Liidus selgus kõigi poolehoid sellele, et Euroopa Komisjoni mõju-uuringute süsteem peaks tuginema kindlatele põhimõtetele. Lisaks peavad analüüsid võimaldama kindlaks teha majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju (3). Kõigepealt hakati mõju-uuringuid koostama Euroopa Liidu õigusraamistiku parandamise kontekstis. Sotsiaalse mõõtme või ühenduse õigusaktide mõjuga arvestamine on osa sotsiaalmeetmete kavast. Euroopa Liidu kodanikud soovivad sotsiaalset Euroopat või sellist ühtset turgu, mis oleks sotsiaalsete tingimustega kooskõlas, ja väljendavad mitmel moel oma soovi olla kaasatud protsessi, mille eesmärgiks on Euroopa Liitu neile lähemale tuua.

2.1   Lühike tagasiulatuv ülevaade Euroopa Komisjoni algatusest, mille eesmärgiks on mõju-uuringute rakendamine

Euroopa Komisjoni 2003. aasta algatus mõju-uuringute menetluse kasutamiseks kõigi oluliste ettepanekute puhul — st nende puhul, mis on kirjas iga-aastases poliitilises strateegiadokumendis või tööprogrammis — toetub tingimusele, et nende ettepanekute kohta võib koostada mõju-uuringu, „kui ettepanekul on võimalik majanduslik, sotsiaalne ja/või keskkonnalane mõju ja/või selle rakendamiseks on tarvis mingit reguleerivat meedet” (4). Kõnealune algatus tehti selleks, et hakata alates 2005. aastast õigusloomeprotsessis järk-järgult kasutama mõju-uuringuid (5).

Alates 2003. aastast on mõju-uuringutest palju räägitud üldiselt, kuid vähe on käsitletud eraldi nende sotsiaalseid aspekte.

2.2   Mõju-uuringute sotsiaalsed aspektid: lühike ülevaade Euroopa Komisjoni tööst

| 2.2.1 | Loogiliselt peaks hariduse ja kultuuri ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadid arvestama oma mõju-uuringutes sotsiaalsete aspektidega. Lisaks varieerib proportsionaalse analüüsi põhimõtte (6) järgimine sotsiaalsete teguritega arvestamise taset teistes valdkondades. See tõstatab küsimuse, kas sotsiaalseid aspekte (k.a Euroopa sotsiaalmeetmete kavaga seotud tegureid) võiks käsitleda kui peamist kriteeriumi (bottom line) ning mida teha ettepanekutega, mis ei käsitle sotsiaalseid küsimusi või mille sotsiaalne mõju on tõenäoliselt väike. Istituto per la ricerca sociale (vt 4. allmärkust) empiirilisest uuringust selgub, et sotsiaalsete aspektidega mitte arvestavad mõju-uuringud käsitlevad peamiselt majandusvaldkonda. Üks kolmandik mõju-uuringutest ei hõlma sotsiaalseid aspekte üldse või teeb seda vähesel määral. (7) |
| --- | --- |

2.2.1

Loogiliselt peaks hariduse ja kultuuri ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadid arvestama oma mõju-uuringutes sotsiaalsete aspektidega. Lisaks varieerib proportsionaalse analüüsi põhimõtte (6) järgimine sotsiaalsete teguritega arvestamise taset teistes valdkondades. See tõstatab küsimuse, kas sotsiaalseid aspekte (k.a Euroopa sotsiaalmeetmete kavaga seotud tegureid) võiks käsitleda kui peamist kriteeriumi (bottom line) ning mida teha ettepanekutega, mis ei käsitle sotsiaalseid küsimusi või mille sotsiaalne mõju on tõenäoliselt väike. Istituto per la ricerca sociale (vt 4. allmärkust) empiirilisest uuringust selgub, et sotsiaalsete aspektidega mitte arvestavad mõju-uuringud käsitlevad peamiselt majandusvaldkonda. Üks kolmandik mõju-uuringutest ei hõlma sotsiaalseid aspekte üldse või teeb seda vähesel määral. (7)

| 2.2.2 | Muidugi, „kui meetme sotsiaalne mõju on ilmselge (...), võetakse sotsiaalseid aspekte suurel määral arvesse ja neid käsitletakse küllaltki põhjalikult kogu mõju-uuringu ulatuses” (8). „Kõige levinum ja kõige rohkem esiletoodud sotsiaalne mõju on seotud tööhõivega” (9). |
| --- | --- |

2.2.2

Muidugi, „kui meetme sotsiaalne mõju on ilmselge (...), võetakse sotsiaalseid aspekte suurel määral arvesse ja neid käsitletakse küllaltki põhjalikult kogu mõju-uuringu ulatuses” (8). „Kõige levinum ja kõige rohkem esiletoodud sotsiaalne mõju on seotud tööhõivega” (9).

| 2.2.3 | Istituto per la ricerca sociale sõnul „ei sõltu sotsiaalsete tegurite arvessevõtmine proportsionaalselt (...) poliitilisest teemast ja võimalikust mõjust. (...) Väga tihti kirjeldatakse mõju vaid üldiselt (...)” ja „selle kohta tehakse (...) ühiseid oletusi (...). Kõnealuseid seoseid käsitletakse väga harva, kui võetakse arvesse meetme konkreetset sisu, sihtrühma ja -piirkonda, poliitiliste meetmete konkreetset valikut ja rakendamise mõju” (10). Uuringust tuleb välja ka, et „mitmed mõju-uuringud ei leidnud mingit seost teiste tegevusvaldkondade või ühenduse poliitikaga”. Mõju-uuringutega kaasneb küll suur töömaht, kuid nad ei tohiks jääda poolikuks või pealiskaudseks, muidu seavad puudused nende õigusliku väärtuse kahtluse alla. |
| --- | --- |

2.2.3

Istituto per la ricerca sociale sõnul „ei sõltu sotsiaalsete tegurite arvessevõtmine proportsionaalselt (...) poliitilisest teemast ja võimalikust mõjust. (...) Väga tihti kirjeldatakse mõju vaid üldiselt (...)” ja „selle kohta tehakse (...) ühiseid oletusi (...). Kõnealuseid seoseid käsitletakse väga harva, kui võetakse arvesse meetme konkreetset sisu, sihtrühma ja -piirkonda, poliitiliste meetmete konkreetset valikut ja rakendamise mõju” (10). Uuringust tuleb välja ka, et „mitmed mõju-uuringud ei leidnud mingit seost teiste tegevusvaldkondade või ühenduse poliitikaga”. Mõju-uuringutega kaasneb küll suur töömaht, kuid nad ei tohiks jääda poolikuks või pealiskaudseks, muidu seavad puudused nende õigusliku väärtuse kahtluse alla.

2.3   Sidusrühmade roll mõju-uuringutes

| 2.3.1 | Õigusakti ettepaneku mõju ei saa hinnata lihtsalt n-ö kastidesse riste tehes. Hindamist tuleb ka jälgida, ideaaljuhul tihedas koostöös õigusakti sihtrühmaga, eriti nendega, keda see kõige otsesemalt puudutab. Arvestades, et sotsiaalne mõõde on üks kolmest Euroopa Liidu poliitika hindamise kriteeriumist, tasuks koostada ühtlasi läbipaistev ja lihtne standardmenetlus konkreetsete panuste kogumiseks mõju-uuringute kontekstis. Nimetagem siinkohal mõnda võimalust:






  — | konsulteerimine Internetis: sotsiaalse mõjuga õigusaktide ettepanekute puhul ei ole mõttekas korraldada laialdast konsulteerimist Internetis. Interneti-konsultatsioon peab piirduma otseste sidusrühmadega. Kindla suunitlusega konsulteerimise puhul on vaja temaatilist võrgustikku (virtuaalne keskkond temaatiliste mõju-uuringute jaoks) ja minimaalset struktuuri, kooskõlastamist ja jälgimist; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Õigusakti ettepaneku mõju ei saa hinnata lihtsalt n-ö kastidesse riste tehes. Hindamist tuleb ka jälgida, ideaaljuhul tihedas koostöös õigusakti sihtrühmaga, eriti nendega, keda see kõige otsesemalt puudutab. Arvestades, et sotsiaalne mõõde on üks kolmest Euroopa Liidu poliitika hindamise kriteeriumist, tasuks koostada ühtlasi läbipaistev ja lihtne standardmenetlus konkreetsete panuste kogumiseks mõju-uuringute kontekstis. Nimetagem siinkohal mõnda võimalust:

—

konsulteerimine Internetis: sotsiaalse mõjuga õigusaktide ettepanekute puhul ei ole mõttekas korraldada laialdast konsulteerimist Internetis. Interneti-konsultatsioon peab piirduma otseste sidusrühmadega. Kindla suunitlusega konsulteerimise puhul on vaja temaatilist võrgustikku (virtuaalne keskkond temaatiliste mõju-uuringute jaoks) ja minimaalset struktuuri, kooskõlastamist ja jälgimist;

| — | sidusrühmadega konsulteerimine foorumitel: ajapuuduse tõttu ei ole selle variandi puhul võimalik saavutada piisavat põhjalikkust; |
| --- | --- |

—

sidusrühmadega konsulteerimine foorumitel: ajapuuduse tõttu ei ole selle variandi puhul võimalik saavutada piisavat põhjalikkust;

| — | ametlikel nõuandefoorumitel konsulteerimine: võimalus tõstatab selliste organite nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee sotsiaalse mõju-uuringu protsessis kaasamise küsimuse (kõnealune märkus kehtib ka säästva arengu alaste mõju-uuringute puhul). Oma olemuselt on taolised institutsioonid loodud just selleks, et tagada paljude huvide esindatus ja eri poliitikate omavaheline kooskõla; |
| --- | --- |

—

ametlikel nõuandefoorumitel konsulteerimine: võimalus tõstatab selliste organite nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee sotsiaalse mõju-uuringu protsessis kaasamise küsimuse (kõnealune märkus kehtib ka säästva arengu alaste mõju-uuringute puhul). Oma olemuselt on taolised institutsioonid loodud just selleks, et tagada paljude huvide esindatus ja eri poliitikate omavaheline kooskõla;

| — | asjaosaliste kindla suunitlusega konsulteerimine: seda võimalust toetavad mitmed kodanikuühiskonna organisatsioonid. |
| --- | --- |

—

asjaosaliste kindla suunitlusega konsulteerimine: seda võimalust toetavad mitmed kodanikuühiskonna organisatsioonid.

3.   Põhitähelepanekud metodoloogia kohta

| 3.1 | Soovitatava metodoloogia valimiseks tuleb esitada teatavad küsimused:






  — | Milline on praegune olukord ehk teisisõnu: mida on Euroopa Komisjon teinud sotsiaalsete aspektide mõju-uuringutesse kaasamise seisukohast? |
| --- | --- | --- |

3.1

Soovitatava metodoloogia valimiseks tuleb esitada teatavad küsimused:

—

Milline on praegune olukord ehk teisisõnu: mida on Euroopa Komisjon teinud sotsiaalsete aspektide mõju-uuringutesse kaasamise seisukohast?

| — | Kas üks eelnõu sotsiaalse mõju hinnang kehtib kõigi ettepanekute puhul või on iga eelnõu puhul vaja koostada eraldi uuring? |
| --- | --- |

—

Kas üks eelnõu sotsiaalse mõju hinnang kehtib kõigi ettepanekute puhul või on iga eelnõu puhul vaja koostada eraldi uuring?

| — | Milline on sidusrühmade roll? Kuidas neid kõige paremini protsessi kaasata? |
| --- | --- |

—

Milline on sidusrühmade roll? Kuidas neid kõige paremini protsessi kaasata?

| — | Milline võiks olla Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee roll organiseeritud kodanikuühiskonna esindajate koguna, mis on strateegilises plaanis ideaalne koht kontaktide kogumiseks ja võrgustiku loomiseks? |
| --- | --- |

—

Milline võiks olla Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee roll organiseeritud kodanikuühiskonna esindajate koguna, mis on strateegilises plaanis ideaalne koht kontaktide kogumiseks ja võrgustiku loomiseks?

| — | Mil määral on komisjon arvestanud sotsiaalpartnerite ja peamiste valitsusväliste organisatsioonide panusega ettepanekute sotsiaalse mõju hindamisel? Kuidas neid kõige paremini kaasata? |
| --- | --- |

—

Mil määral on komisjon arvestanud sotsiaalpartnerite ja peamiste valitsusväliste organisatsioonide panusega ettepanekute sotsiaalse mõju hindamisel? Kuidas neid kõige paremini kaasata?

| — | Kas peaks ehk koostama komisjonis praegu kasutatavatest täpsemad tegevusjuhised või eetikakoodeksi sotsiaalse mõju uuringute jaoks? |
| --- | --- |

—

Kas peaks ehk koostama komisjonis praegu kasutatavatest täpsemad tegevusjuhised või eetikakoodeksi sotsiaalse mõju uuringute jaoks?

| — | Kuidas peaks sotsiaalse mõju uuringuid koostama (komiteesiseselt või pakkumiskutse kaudu komiteeväliselt; ja milliseid kriteeriumid tuleks viimasel juhul aluseks võtta?) |
| --- | --- |

—

Kuidas peaks sotsiaalse mõju uuringuid koostama (komiteesiseselt või pakkumiskutse kaudu komiteeväliselt; ja milliseid kriteeriumid tuleks viimasel juhul aluseks võtta?)

4.   Märkused sisemise korralduse kohta

| 4.1 | Arvestades õigusaktide ettepanekute sotsiaalse mõju hindamise keerukust ja olulisust, peaksid kõik sidusrühmad, nii sotsiaalpartnerid kui ka kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, mõtlema järgmistele metodoloogilistele küsimustele:






  — | Milline peaks olema taolise uuringu vorm ja ulatus? |
| --- | --- | --- |

4.1

Arvestades õigusaktide ettepanekute sotsiaalse mõju hindamise keerukust ja olulisust, peaksid kõik sidusrühmad, nii sotsiaalpartnerid kui ka kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, mõtlema järgmistele metodoloogilistele küsimustele:

—

Milline peaks olema taolise uuringu vorm ja ulatus?

| — | Kas uurida tuleks väga paljusid teemasid (nt parem õigusloome, roheline raamat seaduste konflikti kohta abieluvara käsitlevates asjades, sealhulgas kohtualluvuse ja vastastikuse tunnustamise küsimustes) või tasuks keskenduda ilmse sotsiaalse aspektiga teemadele (nt sadamateenused, meresõiduohutus, roheline raamat tööõiguse ajakohastamise kohta)? |
| --- | --- |

—

Kas uurida tuleks väga paljusid teemasid (nt parem õigusloome, roheline raamat seaduste konflikti kohta abieluvara käsitlevates asjades, sealhulgas kohtualluvuse ja vastastikuse tunnustamise küsimustes) või tasuks keskenduda ilmse sotsiaalse aspektiga teemadele (nt sadamateenused, meresõiduohutus, roheline raamat tööõiguse ajakohastamise kohta)?

| — | Mis kaasneb uuringute väljatöötamise ja ettevalmistustöödega? |
| --- | --- |

—

Mis kaasneb uuringute väljatöötamise ja ettevalmistustöödega?

| — | Kas „teadusliku” lähenemisviisi puhul (pealkirjas mainitakse „kvaliteedinõudeid”) tuleb normid kindlaks määrata konkreetsetele juhtumitele ja kogemustele põhinedes või koostada kõigepealt just normid? |
| --- | --- |

—

Kas „teadusliku” lähenemisviisi puhul (pealkirjas mainitakse „kvaliteedinõudeid”) tuleb normid kindlaks määrata konkreetsetele juhtumitele ja kogemustele põhinedes või koostada kõigepealt just normid?

| 4.2 | Avalikul arutelul komitees oli sotsiaalvaldkonna valitsusvälistel organisatsioonidel võimalus sotsiaalpartneritele, organiseeritud kodanikuühiskonna teistele osalistele ja ekspertidele selgitada oma vaatepunkti, arutleda arvamuse eelnõu üle ja edastada seega Euroopa Liidu institutsioonidele, eelkõige aga Euroopa Komisjonile selge sõnum. |
| --- | --- |

4.2

Avalikul arutelul komitees oli sotsiaalvaldkonna valitsusvälistel organisatsioonidel võimalus sotsiaalpartneritele, organiseeritud kodanikuühiskonna teistele osalistele ja ekspertidele selgitada oma vaatepunkti, arutleda arvamuse eelnõu üle ja edastada seega Euroopa Liidu institutsioonidele, eelkõige aga Euroopa Komisjonile selge sõnum.

| 4.3 | Kuna sotsiaalse mõju uuringud on Euroopa Liidu otsustusprotsessis väga olulise tähtsusega, peaks komitee tegema ettepanekuid, kuidas olukorda parandada ja kodanikuühiskonna organisatsioone paremini sellesse protsessi kaasata. |
| --- | --- |

4.3

Kuna sotsiaalse mõju uuringud on Euroopa Liidu otsustusprotsessis väga olulise tähtsusega, peaks komitee tegema ettepanekuid, kuidas olukorda parandada ja kodanikuühiskonna organisatsioone paremini sellesse protsessi kaasata.

5.   Sotsiaalsed näitajad: üldised märkused ja metodoloogilised probleemid

| 5.1 | Liikmesriikide ja rahvusvahelisel tasandil kasutatakse mitut sotsiaalsete näitajate süsteemi, kuid nende kehtivust ja sobivust mõju-uuringute konkreetsete vajadustega tasub kontrollida. |
| --- | --- |

5.1

Liikmesriikide ja rahvusvahelisel tasandil kasutatakse mitut sotsiaalsete näitajate süsteemi, kuid nende kehtivust ja sobivust mõju-uuringute konkreetsete vajadustega tasub kontrollida.

| 5.2 | Umbes kolmkümmend aastat tagasi hakkasid mitmed riigid neid näitajaid kasutama majanduspoliitika võimaluste ja tagajärgede hindamiseks erinevalt lihtsalt kvantitatiivsete andmete kasutamisest, et juhtida sotsiaalset arengut paralleelselt majandusarenguga ja et oleks vahendeid sotsiaalse heaolu hindamiseks ja arendamiseks. |
| --- | --- |

5.2

Umbes kolmkümmend aastat tagasi hakkasid mitmed riigid neid näitajaid kasutama majanduspoliitika võimaluste ja tagajärgede hindamiseks erinevalt lihtsalt kvantitatiivsete andmete kasutamisest, et juhtida sotsiaalset arengut paralleelselt majandusarenguga ja et oleks vahendeid sotsiaalse heaolu hindamiseks ja arendamiseks.

| 5.3 | Selle tagajärjel on sotsiaalvaldkonna statistilised andmed oluliselt edasi arenenud, eelkõige seoses ühiskonna peamiste vastutusvaldkondadega: haridus, tervishoid, sotsiaalkaitse, keskkond, eluase, transport, uurimistegevus, töötus jne. Kuid need ei paku automaatselt sotsiaalvaldkonna näitajaid; andmeid on tarvis organiseerida, teha nendest kokkuvõte ja neid tõlgendada. |
| --- | --- |

5.3

Selle tagajärjel on sotsiaalvaldkonna statistilised andmed oluliselt edasi arenenud, eelkõige seoses ühiskonna peamiste vastutusvaldkondadega: haridus, tervishoid, sotsiaalkaitse, keskkond, eluase, transport, uurimistegevus, töötus jne. Kuid need ei paku automaatselt sotsiaalvaldkonna näitajaid; andmeid on tarvis organiseerida, teha nendest kokkuvõte ja neid tõlgendada.

| 5.4 | „Näitajad on vaid statistilised andmed, millele pööratakse erilist tähelepanu, et koguda teadmisi, esitada hinnang ja/või võtta tarvitusele meetmeid” (11). Mõju-uuringute puhul ei tule lihtsalt koguda iga riigi sotsiaalvaldkonna kohta eri allikatest statistilisi andmeid, vaid neid tuleb struktureerida, et hinnata olukorda valitud teemade puhul vastavalt nende olulisusele mõju-uuringus. |
| --- | --- |

5.4

„Näitajad on vaid statistilised andmed, millele pööratakse erilist tähelepanu, et koguda teadmisi, esitada hinnang ja/või võtta tarvitusele meetmeid” (11). Mõju-uuringute puhul ei tule lihtsalt koguda iga riigi sotsiaalvaldkonna kohta eri allikatest statistilisi andmeid, vaid neid tuleb struktureerida, et hinnata olukorda valitud teemade puhul vastavalt nende olulisusele mõju-uuringus.

| 5.5 | Mõnes valdkonnas võib olla vaid väheseid ja lünklikke uuringuid ja küsitlusi ning kulude ja tulude analüüs ei ole võimalik. Teada on näiteks, et teatavad pestitsiidid on tervisele kahjulikud ja nende pidev kasutus põhjustab alates teatud tasemest tõsiseid haigusi. Kuigi keemiliste pestitsiidide kasutuse vähendamisel oleks positiivne mõju neid pestitsiide kasutava elanikkonna ja töötajate tervisele, on proportsionaalse mõju-uuringu raames raske esitada täpseid andmeid selle poliitika kasu kohta pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

5.5

Mõnes valdkonnas võib olla vaid väheseid ja lünklikke uuringuid ja küsitlusi ning kulude ja tulude analüüs ei ole võimalik. Teada on näiteks, et teatavad pestitsiidid on tervisele kahjulikud ja nende pidev kasutus põhjustab alates teatud tasemest tõsiseid haigusi. Kuigi keemiliste pestitsiidide kasutuse vähendamisel oleks positiivne mõju neid pestitsiide kasutava elanikkonna ja töötajate tervisele, on proportsionaalse mõju-uuringu raames raske esitada täpseid andmeid selle poliitika kasu kohta pikemas perspektiivis.

| 5.6 | Samas on selge, et sotsiaalne ja tervise aspekt õigustaks pakutud meetme kasutamist ja toetaks oluliselt majanduslikke väiteid (nt tootmiskulude vähenemine põllumajanduses ja sellest tulenevalt konkurentsivõime suurenemine). Lisaks võib ettepaneku toetuseks viidata põhiõigusele — õigusele puhtale keskkonnale. |
| --- | --- |

5.6

Samas on selge, et sotsiaalne ja tervise aspekt õigustaks pakutud meetme kasutamist ja toetaks oluliselt majanduslikke väiteid (nt tootmiskulude vähenemine põllumajanduses ja sellest tulenevalt konkurentsivõime suurenemine). Lisaks võib ettepaneku toetuseks viidata põhiõigusele — õigusele puhtale keskkonnale.

| 5.7 | Tegelikult on meil sotsiaalvaldkonna kohta siiski rohkesti statistilisi andmeid, mille erinevused sõltuvad eri riikide avaliku arutelu päevakajaliste teemade muutumisest (nt töötingimused, noorte, eakate ja naiste tööhõive, kuritegevus, sissetulekute erinevus, diskrimineerimine tööl, ettevõtete teise asukohta üleviimised). Samas alles hiljuti koguti statistiliste andmete seast vähe sotsiaalseid näitajaid. Siis aga hakati viimase kümne aasta jooksul kujunenud muutunud sotsiaal-majanduslikus kontekstis taas rõhutama riikide rolli sotsiaalpoliitikas ja turu reguleerimisel. |
| --- | --- |

5.7

Tegelikult on meil sotsiaalvaldkonna kohta siiski rohkesti statistilisi andmeid, mille erinevused sõltuvad eri riikide avaliku arutelu päevakajaliste teemade muutumisest (nt töötingimused, noorte, eakate ja naiste tööhõive, kuritegevus, sissetulekute erinevus, diskrimineerimine tööl, ettevõtete teise asukohta üleviimised). Samas alles hiljuti koguti statistiliste andmete seast vähe sotsiaalseid näitajaid. Siis aga hakati viimase kümne aasta jooksul kujunenud muutunud sotsiaal-majanduslikus kontekstis taas rõhutama riikide rolli sotsiaalpoliitikas ja turu reguleerimisel.

| 5.8 | Sotsiaalvaldkonna näitajad ei ole alati eraldiseisvana piisavalt kasulikud, samas tõuseb nende väärtus, kui nendega arvestatakse laiemas plaanis, sotsiaalse ja majandusliku arengu ning säästva arengu seisukohast. Sotsiaalsete näitajate allikad on järjest mitmekesisemad: neid ei koguta mitte ainult keskvalitsuses, vaid ka valitsusvälistes organisatsioonides ja suurte organisatsioonide mõttetalgutel. Näitajate esitamine on samuti erinev, alates statistiliste andmete valimisest kuni temaatiliste uuringute ja andmete kogumiseni temaatiliste ja üldiste koondnäitajate koostamiseks. |
| --- | --- |

5.8

Sotsiaalvaldkonna näitajad ei ole alati eraldiseisvana piisavalt kasulikud, samas tõuseb nende väärtus, kui nendega arvestatakse laiemas plaanis, sotsiaalse ja majandusliku arengu ning säästva arengu seisukohast. Sotsiaalsete näitajate allikad on järjest mitmekesisemad: neid ei koguta mitte ainult keskvalitsuses, vaid ka valitsusvälistes organisatsioonides ja suurte organisatsioonide mõttetalgutel. Näitajate esitamine on samuti erinev, alates statistiliste andmete valimisest kuni temaatiliste uuringute ja andmete kogumiseni temaatiliste ja üldiste koondnäitajate koostamiseks.

| 5.9 | Mitmed rahvusvahelised organisatsioonid avaldavad sotsiaalvaldkonna kohta statistilisi andmeid ja koostavad liikmesriikide võrdlusi. Peamised organisatsioonid, kellele antud valdkonnas toetuda saab ja mis on Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks olulise tähendusega, on OECD, ÜRO Arenguprogramm (UNDP), Euroopa Komisjon (eelkõige Eurostat), UNESCO, Maailmapank ja Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (järjekord ei ole oluline). |
| --- | --- |

5.9

Mitmed rahvusvahelised organisatsioonid avaldavad sotsiaalvaldkonna kohta statistilisi andmeid ja koostavad liikmesriikide võrdlusi. Peamised organisatsioonid, kellele antud valdkonnas toetuda saab ja mis on Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks olulise tähendusega, on OECD, ÜRO Arenguprogramm (UNDP), Euroopa Komisjon (eelkõige Eurostat), UNESCO, Maailmapank ja Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (järjekord ei ole oluline).

| 5.10 | Selline allikate suur mitmekesisus tekitab probleeme statistika kvaliteedi (kõikides riikides ei ole kõrgeltarenenud statistikaameteid), andmete võrreldavuse ja mõistete ühtlustamise osas. „Liikmesriikide sotsiaalse ühtekuuluvuse mõõtmiseks näitajate valimine on väga poliitiline küsimus. Võrdluseks kasutatavad näitajad ei ole neutraalsed: nad peegeldavad prioriteete ja vahel ideid ideaalsest ühiskonnast, millest võib igal riigil olla oma ettekujutus. Töötuse näide tõestab, et teatud näitajatel võib olla poliitika kujundamisele tuntav ja ehk isegi negatiivne mõju (12). Praegu on statistiliste näitajate süsteemi ülesehitamine jäetud aga ainult tehniliste töötajate õlgadele” (13). |
| --- | --- |

5.10

Selline allikate suur mitmekesisus tekitab probleeme statistika kvaliteedi (kõikides riikides ei ole kõrgeltarenenud statistikaameteid), andmete võrreldavuse ja mõistete ühtlustamise osas. „Liikmesriikide sotsiaalse ühtekuuluvuse mõõtmiseks näitajate valimine on väga poliitiline küsimus. Võrdluseks kasutatavad näitajad ei ole neutraalsed: nad peegeldavad prioriteete ja vahel ideid ideaalsest ühiskonnast, millest võib igal riigil olla oma ettekujutus. Töötuse näide tõestab, et teatud näitajatel võib olla poliitika kujundamisele tuntav ja ehk isegi negatiivne mõju (12). Praegu on statistiliste näitajate süsteemi ülesehitamine jäetud aga ainult tehniliste töötajate õlgadele” (13).

| 5.11 | SKT ja majanduskasvu näitajate kasutamist sotsiaalse heaolu hindamisel on eriti kritiseeritud ÜRO Arenguprogrammis, kus töötati välja inimarengu indeks, millele andsid impulsi eelkõige Amartya Seni tööd vaesuse, nälja ja demokraatia kohta, milles kritiseeriti ainult majanduslike kvantitatiivsete näitajate kasutamist ja mida hinnati Nobeli majanduspreemia vääriliseks. |
| --- | --- |

5.11

SKT ja majanduskasvu näitajate kasutamist sotsiaalse heaolu hindamisel on eriti kritiseeritud ÜRO Arenguprogrammis, kus töötati välja inimarengu indeks, millele andsid impulsi eelkõige Amartya Seni tööd vaesuse, nälja ja demokraatia kohta, milles kritiseeriti ainult majanduslike kvantitatiivsete näitajate kasutamist ja mida hinnati Nobeli majanduspreemia vääriliseks.

| 5.12 | Andmed joogivee kättesaadavuse, meeste ja naiste kirjaoskuse taseme, tervishoiusüsteemi ja pandeemiatega võitluse tulemuste, demokraatiaprotsessis osalemise, meeste ja naiste keskmise eluea, sündimiseelse ja laste suremuse kohta on olulised ühiskonna heaolu ja keskkonna hindamiseks. Need andmed ei ole siiski otseses seoses SKT-ga. |
| --- | --- |

5.12

Andmed joogivee kättesaadavuse, meeste ja naiste kirjaoskuse taseme, tervishoiusüsteemi ja pandeemiatega võitluse tulemuste, demokraatiaprotsessis osalemise, meeste ja naiste keskmise eluea, sündimiseelse ja laste suremuse kohta on olulised ühiskonna heaolu ja keskkonna hindamiseks. Need andmed ei ole siiski otseses seoses SKT-ga.

| 5.13 | Seetõttu tekitasid ÜRO Arenguprogrammi esimesed inimarengu indeksi näitajad laialdasi arutelusid ja vastuolusid, sest mõned n-ö rikkad riigid olid „üldise siseriikliku õnne” pingereas esikohtadest kaugel. Kuid see näitaja on oma lihtsuse tõttu (arvestatakse hariduse, eluea ja vaesusega arvestamiseks kohandatud sissetulekuga) muutunud kõige laialt levinumaks alternatiiviks lihtsalt majanduslikele näitajatele. |
| --- | --- |

5.13

Seetõttu tekitasid ÜRO Arenguprogrammi esimesed inimarengu indeksi näitajad laialdasi arutelusid ja vastuolusid, sest mõned n-ö rikkad riigid olid „üldise siseriikliku õnne” pingereas esikohtadest kaugel. Kuid see näitaja on oma lihtsuse tõttu (arvestatakse hariduse, eluea ja vaesusega arvestamiseks kohandatud sissetulekuga) muutunud kõige laialt levinumaks alternatiiviks lihtsalt majanduslikele näitajatele.

| 5.14 | Sotsiaalvaldkonna statistilised andmed täiendavad majanduslikke andmeid ja kuna avalikkusele on olulised peamised just sotsiaalsed küsimused, siis on neil ka poliitiline tähtsus, millega riigijuhid peavad tingimata arvestama. |
| --- | --- |

5.14

Sotsiaalvaldkonna statistilised andmed täiendavad majanduslikke andmeid ja kuna avalikkusele on olulised peamised just sotsiaalsed küsimused, siis on neil ka poliitiline tähtsus, millega riigijuhid peavad tingimata arvestama.

| 5.15 | Peale majandusliku mõtlemise ja lühiajalise või pikemaajalise raamatupidamisel põhineva lähenemise tuleb takistuste seas objektiivsuse huvides rõhutada, et sotsiaalsed küsimused on mitmekesised ning neid on raske omavahel siduda ja nende hulka kindlaks teha, arvestamaks nendega majanduspoliitika suuniste kindlaks määramisel. |
| --- | --- |

5.15

Peale majandusliku mõtlemise ja lühiajalise või pikemaajalise raamatupidamisel põhineva lähenemise tuleb takistuste seas objektiivsuse huvides rõhutada, et sotsiaalsed küsimused on mitmekesised ning neid on raske omavahel siduda ja nende hulka kindlaks teha, arvestamaks nendega majanduspoliitika suuniste kindlaks määramisel.

| 5.16 | Intuitiivselt võiksime jõuda samadele järeldustele selliste keskkonnanäitajate määratlemise osas, mille eesmärgiks on väliste faktorite uuesti kaasamine majanduskasvu. Ürgmetsaraiele tugineva majanduskasvu mudeli peaks tagasi lükkama, kui mõju-uuringus on arvestatud kõigi sotsiaalsete ja keskkonnaalaste teguritega, mis, nagu me teame, kaaluvad üles majanduslikud ja finantsilised tegurid. Samas on äärmiselt raske öelda, kui palju lähevad maksma välised tegurid, näiteks kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, ravimtaimede korjamisest ja kasutamisest elatuvate inimeste saatus, maapinna kiire kurnamine ja sellega kaasnev erosioon. Kuigi lühiajaline kokkuvõte võib olla peamiselt positiivne, oleks väliste tegurite kaasamisel pikema aja järel äärmiselt negatiivsed tagajärjed — ning seda mitte ainult antud piirkonnale ja riigile, vaid kogu planeedile. |
| --- | --- |

5.16

Intuitiivselt võiksime jõuda samadele järeldustele selliste keskkonnanäitajate määratlemise osas, mille eesmärgiks on väliste faktorite uuesti kaasamine majanduskasvu. Ürgmetsaraiele tugineva majanduskasvu mudeli peaks tagasi lükkama, kui mõju-uuringus on arvestatud kõigi sotsiaalsete ja keskkonnaalaste teguritega, mis, nagu me teame, kaaluvad üles majanduslikud ja finantsilised tegurid. Samas on äärmiselt raske öelda, kui palju lähevad maksma välised tegurid, näiteks kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, ravimtaimede korjamisest ja kasutamisest elatuvate inimeste saatus, maapinna kiire kurnamine ja sellega kaasnev erosioon. Kuigi lühiajaline kokkuvõte võib olla peamiselt positiivne, oleks väliste tegurite kaasamisel pikema aja järel äärmiselt negatiivsed tagajärjed — ning seda mitte ainult antud piirkonnale ja riigile, vaid kogu planeedile.

| 5.17 | Ülesanne, mis seisneb parema õigusloome mitmekordses hindamises tulude ja kulude seisukohast, nagu on tavaks ühenduse mõju-uuringute puhul, näitab, kus on mõju-uuringutes sotsiaalse ja keskkonnaalase mõõtmega arvestamise objektiivne piir. Kuigi sotsiaalse mõju hindamiseks võidakse kasutada asjakohaseid näitajaid (kaotatud töökohtade arv, uue töö leidmise võimaluste puudumine), ei ole sotsiaalne mõju poliitilises otsustusprotsessis tingimata otsustav. Sotsiaalse mõju hindamisel kaasatakse tihtipeale tegureid, mida on võimatu arvuliselt väljendada, eriti kui mõju-uuringutes tehakse lühikese või heal juhul keskpika perioodi rahaline ülevaade. Kõige raskem on ette näha olukorda pikaajalises perspektiivis: kuidas hinnata oodatavat majanduslikku kasu suremuse langevusest, mis on seotud kütusereostusega merevetes (14)? |
| --- | --- |

5.17

Ülesanne, mis seisneb parema õigusloome mitmekordses hindamises tulude ja kulude seisukohast, nagu on tavaks ühenduse mõju-uuringute puhul, näitab, kus on mõju-uuringutes sotsiaalse ja keskkonnaalase mõõtmega arvestamise objektiivne piir. Kuigi sotsiaalse mõju hindamiseks võidakse kasutada asjakohaseid näitajaid (kaotatud töökohtade arv, uue töö leidmise võimaluste puudumine), ei ole sotsiaalne mõju poliitilises otsustusprotsessis tingimata otsustav. Sotsiaalse mõju hindamisel kaasatakse tihtipeale tegureid, mida on võimatu arvuliselt väljendada, eriti kui mõju-uuringutes tehakse lühikese või heal juhul keskpika perioodi rahaline ülevaade. Kõige raskem on ette näha olukorda pikaajalises perspektiivis: kuidas hinnata oodatavat majanduslikku kasu suremuse langevusest, mis on seotud kütusereostusega merevetes (14)?

| 5.18 | Arutelus sotsiaalsete küsimuste üle kasutatakse mõningaid mõisteid, mis on ebaselgelt määratletud. Näiteks määratletaks paindlikkuse ja turvalisusega seotud näitajat igas riigis erinevalt, vastavalt sellele, kas see põhineb olemasoleval kogemusel või soovitakse lisada mõiste arutellu Euroopa Liidu (15) või liikmesriigi tasandil, viidates n-ö riiklikele mudelitele, mis on koostatud konkreetses kontekstis ja mida on raske üle kanda teistesse sotsiaalsetesse tingimustesse. Milliste teguritega peaks arvestama ja milline hinnang tuleks neile anda, kas positiivne või negatiivne? „Teatavate näitajate kaasamine või väljajätmine võib kaudselt väljendada väärtusi ja ideoloogiat” (16). Probleem on veelgi teravam koondnäitajate koostamisel: milliseid näitajaid kaasata, millist koefitsienti nende puhul kasutada ja milline on saavutatud koondnäitaja tegelik tähendus? |
| --- | --- |

5.18

Arutelus sotsiaalsete küsimuste üle kasutatakse mõningaid mõisteid, mis on ebaselgelt määratletud. Näiteks määratletaks paindlikkuse ja turvalisusega seotud näitajat igas riigis erinevalt, vastavalt sellele, kas see põhineb olemasoleval kogemusel või soovitakse lisada mõiste arutellu Euroopa Liidu (15) või liikmesriigi tasandil, viidates n-ö riiklikele mudelitele, mis on koostatud konkreetses kontekstis ja mida on raske üle kanda teistesse sotsiaalsetesse tingimustesse. Milliste teguritega peaks arvestama ja milline hinnang tuleks neile anda, kas positiivne või negatiivne? „Teatavate näitajate kaasamine või väljajätmine võib kaudselt väljendada väärtusi ja ideoloogiat” (16). Probleem on veelgi teravam koondnäitajate koostamisel: milliseid näitajaid kaasata, millist koefitsienti nende puhul kasutada ja milline on saavutatud koondnäitaja tegelik tähendus?

| 5.19 | Koondnäitajad võivad siiski hõlmata nii kvantitatiivse kui ka kvalitatiivse mõõtme, teha vahet vanuse, soo ja muude oluliste kriteeriumide alusel, kuid peavad olema lihtsalt mõistetavad. Näiteks, kuidas töötada välja elukvaliteedi näitaja Euroopas? Selle puhul võiks arvestada sissetulekut, eluiga, rahulolu tervishoiusüsteemiga jm. Samas aga, miks mitte kaasata ka töötus, vaeghõive või eluasemete olukord? Milline peaks olema iga teguri osakaal? |
| --- | --- |

5.19

Koondnäitajad võivad siiski hõlmata nii kvantitatiivse kui ka kvalitatiivse mõõtme, teha vahet vanuse, soo ja muude oluliste kriteeriumide alusel, kuid peavad olema lihtsalt mõistetavad. Näiteks, kuidas töötada välja elukvaliteedi näitaja Euroopas? Selle puhul võiks arvestada sissetulekut, eluiga, rahulolu tervishoiusüsteemiga jm. Samas aga, miks mitte kaasata ka töötus, vaeghõive või eluasemete olukord? Milline peaks olema iga teguri osakaal?

| 5.20 | Nagu näha, ei ole näitajate koostamine lihtsalt tehniline küsimus. See on tihedalt seotud ühiskonnas veel säilinud ühiste väärtuste või traditsioonide süsteemiga. Vaja on konsulteerida ka sotsiaalvaldkonna organisatsioonidega ning lisaks peavad näitajad peegeldama ideoloogilist ja poliitilist perspektiivi. Praeguse seisuga „juhtub harva, et sotsiaalvaldkonna näitajate puhul kasutatavad meetodid arvestaks tõeliselt ühiskonna eesmärkidega, mis peegeldavad sotsiaalseid väärtusi ja norme (...). Selle lähenemise puhul on peamine kriteeriumide kindlaksmääramine ja klassifitseerimine paljudes sotsiaalvaldkondades konsultatsioonide ja konsensuse poole püüdlemise abil. Protsessi käigus tehakse kindlaks andmed ja tulemused ning nende omavahelised seosed (...). Teisisõnu: selleks et sotsiaalvaldkonna näitajaid võiks kasutada poliitikakujundamisel, peab protsess olema osa tootest” (Ekos Research Associates Inc, 1998). |
| --- | --- |

5.20

Nagu näha, ei ole näitajate koostamine lihtsalt tehniline küsimus. See on tihedalt seotud ühiskonnas veel säilinud ühiste väärtuste või traditsioonide süsteemiga. Vaja on konsulteerida ka sotsiaalvaldkonna organisatsioonidega ning lisaks peavad näitajad peegeldama ideoloogilist ja poliitilist perspektiivi. Praeguse seisuga „juhtub harva, et sotsiaalvaldkonna näitajate puhul kasutatavad meetodid arvestaks tõeliselt ühiskonna eesmärkidega, mis peegeldavad sotsiaalseid väärtusi ja norme (...). Selle lähenemise puhul on peamine kriteeriumide kindlaksmääramine ja klassifitseerimine paljudes sotsiaalvaldkondades konsultatsioonide ja konsensuse poole püüdlemise abil. Protsessi käigus tehakse kindlaks andmed ja tulemused ning nende omavahelised seosed (...). Teisisõnu: selleks et sotsiaalvaldkonna näitajaid võiks kasutada poliitikakujundamisel, peab protsess olema osa tootest” (Ekos Research Associates Inc, 1998).

| 5.21 | Teine küsimus tekib subjekti valikuga, mille kohta statistilist analüüsi tehakse: kas peaks vaatlema üksikisikuid, kogukonda või minimaalset majanduslik-sotsiaalset üksust, mis moodustab ühe leibkonna (household). Mittediskrimineerimise nõudega seoses tekitab raskusi andmete kogumine eri etnilistelt rühmadelt, kuid siinkohal tasuks täpsustada, kuidas ja mil määral diskrimineeritakse, et pakkuda välja meetmeid selle vähendamiseks ja kaotamiseks lühemas või pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

5.21

Teine küsimus tekib subjekti valikuga, mille kohta statistilist analüüsi tehakse: kas peaks vaatlema üksikisikuid, kogukonda või minimaalset majanduslik-sotsiaalset üksust, mis moodustab ühe leibkonna (household). Mittediskrimineerimise nõudega seoses tekitab raskusi andmete kogumine eri etnilistelt rühmadelt, kuid siinkohal tasuks täpsustada, kuidas ja mil määral diskrimineeritakse, et pakkuda välja meetmeid selle vähendamiseks ja kaotamiseks lühemas või pikemas perspektiivis.

| 5.22 | Statistilisi andmeid võib valida ja näitajaid välja töötada juba alustatud poliitika hindamiseks või selleks, et selgitada kohe alguses, millised on valikuvõimalused. Tõenäoliselt on vaja laiemat statistiliste andmete valikut, et langetada otsus ühe poliitika kohta (millised on selle poliitika eesmärgid ja vahendid), hiljem võib valikut kitsendada, kui on selgunud kõige olulisemad statistilised andmed ja näitajad. Valimisprotsessil on siiski oluline empiiriline aspekt. Tegemist ei ole täppisteadusega, rahalisi andmeid sisaldavaid või mittesisaldavaid samu statistilisi andmeid võib tõlgendada erinevalt. |
| --- | --- |

5.22

Statistilisi andmeid võib valida ja näitajaid välja töötada juba alustatud poliitika hindamiseks või selleks, et selgitada kohe alguses, millised on valikuvõimalused. Tõenäoliselt on vaja laiemat statistiliste andmete valikut, et langetada otsus ühe poliitika kohta (millised on selle poliitika eesmärgid ja vahendid), hiljem võib valikut kitsendada, kui on selgunud kõige olulisemad statistilised andmed ja näitajad. Valimisprotsessil on siiski oluline empiiriline aspekt. Tegemist ei ole täppisteadusega, rahalisi andmeid sisaldavaid või mittesisaldavaid samu statistilisi andmeid võib tõlgendada erinevalt.

| 5.23 | Näiteks kogus OECD „Ülevaates ühiskonnast 2005. aastal” kõigi sotsiaalvaldkonna näitajate kohta järgmisi andmeid:






  — | üldise konteksti näitajad: sissetulek ühe inimese kohta, demograafilise sõltuvuse määr, sündimus, välismaalased ja välismaal sündinud elanikkond, abielud ja lahutused; |
| --- | --- | --- |

5.23

Näiteks kogus OECD „Ülevaates ühiskonnast 2005. aastal” kõigi sotsiaalvaldkonna näitajate kohta järgmisi andmeid:

—

üldise konteksti näitajad: sissetulek ühe inimese kohta, demograafilise sõltuvuse määr, sündimus, välismaalased ja välismaal sündinud elanikkond, abielud ja lahutused;

| — | isemajandamisenäitajad: tööhõive, töötus, tööta leibkonnad, töötavad emad, töötuabirahad, minimaalne sotsiaalkaitse, haridustase, pensioniiga, noorte töötus, õpiraskustega õpilased; |
| --- | --- |

—

isemajandamisenäitajad: tööhõive, töötus, tööta leibkonnad, töötavad emad, töötuabirahad, minimaalne sotsiaalkaitse, haridustase, pensioniiga, noorte töötus, õpiraskustega õpilased;

| — | võrdsuse näitajad: vaesus, sissetulekute erinevus, laste vaesus, eakate sissetulek, riigi- ja erasektori sotsiaalkulud, sotsiaalkulud kokku, vanaduspension, pensionilubadus; |
| --- | --- |

—

võrdsuse näitajad: vaesus, sissetulekute erinevus, laste vaesus, eakate sissetulek, riigi- ja erasektori sotsiaalkulud, sotsiaalkulud kokku, vanaduspension, pensionilubadus;

| — | tervishoiunäitajad: eluiga, eluiga tervist arvesse võttes, laste suremus, tervishoiukulud kokku, pikaajalise ravi teenused; |
| --- | --- |

—

tervishoiunäitajad: eluiga, eluiga tervist arvesse võttes, laste suremus, tervishoiukulud kokku, pikaajalise ravi teenused;

| — | sotsiaalse ühtekuuluvuse näitajad: subjektiivne heaolu, sotsiaalne eraldatus, osavõtt avalikust elust, teismelised vanemad, uimastite kasutus ja sellest tulenevad surmad, enesetapud. |
| --- | --- |

—

sotsiaalse ühtekuuluvuse näitajad: subjektiivne heaolu, sotsiaalne eraldatus, osavõtt avalikust elust, teismelised vanemad, uimastite kasutus ja sellest tulenevad surmad, enesetapud.

| 5.24 | Eurostat kasutab järgmisi sotsiaalvaldkonna näitajaid:






  — | struktuurinäitajad:







  — | tööhõive: tööhõive määr, eakate töötajate tööhõive määr, keskmine vanus tööturult lahkumisel, meeste ja naiste sissetulekute erinevus, madalate palkade maksustamise määr, tööjõukulude maksumäär, töötuse lõks, madala palga lõks, elukestev haridus, (tõsised või surmaga lõppevad) tööõnnetused, (kogu või meeste ja naiste) töötuse määr; |
| --- | --- | --- | --- |

5.24

Eurostat kasutab järgmisi sotsiaalvaldkonna näitajaid:

—

struktuurinäitajad:

—

tööhõive: tööhõive määr, eakate töötajate tööhõive määr, keskmine vanus tööturult lahkumisel, meeste ja naiste sissetulekute erinevus, madalate palkade maksustamise määr, tööjõukulude maksumäär, töötuse lõks, madala palga lõks, elukestev haridus, (tõsised või surmaga lõppevad) tööõnnetused, (kogu või meeste ja naiste) töötuse määr;

| — | sotsiaalne ühtekuuluvus: sissetulekute erinevus, vaesuse riskimäär, püsiva vaesuse riskimäär, tööhõive määra erinevus piirkonniti, varakult kooli pooleli jätnud noorte arv, pikaajalise töötuse määr, elanikkond, kelle leibkonnas on töötuid; |
| --- | --- |

—

sotsiaalne ühtekuuluvus: sissetulekute erinevus, vaesuse riskimäär, püsiva vaesuse riskimäär, tööhõive määra erinevus piirkonniti, varakult kooli pooleli jätnud noorte arv, pikaajalise töötuse määr, elanikkond, kelle leibkonnas on töötuid;

| — | säästev areng:







  — | vaesus ja sotsiaalne tõrjutus: vaesuse riskimäär peale sotsiaaltoetuste maksmist, rahaline vaesus, juurdepääs tööturule, teised sotsiaalse tõrjutuse aspektid; |
| --- | --- | --- |

—

säästev areng:

—

vaesus ja sotsiaalne tõrjutus: vaesuse riskimäär peale sotsiaaltoetuste maksmist, rahaline vaesus, juurdepääs tööturule, teised sotsiaalse tõrjutuse aspektid;

| — | rahvastiku vananemine, eakate inimeste sõltuvuse määr, äraelamist võimaldavad pensionid, demograafilised muutused, riigi rahanduse stabiilsus; |
| --- | --- |

—

rahvastiku vananemine, eakate inimeste sõltuvuse määr, äraelamist võimaldavad pensionid, demograafilised muutused, riigi rahanduse stabiilsus;

| — | rahvatervis: aastate arv alates sünnist, mil mees/naine on hea tervise juures, tervisekaitse ja eluviisid, toiduohutus ja kvaliteet, kemikaalide haldamine, keskkonnatingimustest tingitud oht tervisele; |
| --- | --- |

—

rahvatervis: aastate arv alates sünnist, mil mees/naine on hea tervise juures, tervisekaitse ja eluviisid, toiduohutus ja kvaliteet, kemikaalide haldamine, keskkonnatingimustest tingitud oht tervisele;

| — | tööturg:







  — | ühtlane töötusemäär; |
| --- | --- | --- |

—

tööturg:

—

ühtlane töötusemäär;

| — | tööjõukulumäär. |
| --- | --- |

—

tööjõukulumäär.

| 5.25 | Mil määral neid ülevaatlikke näitajaid saab kasutada näiteks järgmiste, 2006. aasta märtsikuu avatud kooskõlastamismeetodi üldiste eesmärkide puhul:






  — | edendada sotsiaalset ühtekuuluvust, soolist võrdõiguslikkust ja kõigi võrdseid võimalusi tänu sotsiaalkaitse süsteemile ja piisavale, juurdepääsetavale, rahaliselt reaalsele, kohandumisvõimelisele ja tõhusale sotsiaalse kaasatuse poliitikale; |
| --- | --- | --- |

5.25

Mil määral neid ülevaatlikke näitajaid saab kasutada näiteks järgmiste, 2006. aasta märtsikuu avatud kooskõlastamismeetodi üldiste eesmärkide puhul:

—

edendada sotsiaalset ühtekuuluvust, soolist võrdõiguslikkust ja kõigi võrdseid võimalusi tänu sotsiaalkaitse süsteemile ja piisavale, juurdepääsetavale, rahaliselt reaalsele, kohandumisvõimelisele ja tõhusale sotsiaalse kaasatuse poliitikale;

| — | teha tõhusalt vastastikust koostööd Euroopa Liidu säästva arengu strateegia ja Lissaboni eesmärkide saavutamiseks, mis näeb ette majanduskasvu õhutamist, tööhõive kvalitatiivset ja kvantitatiivset parandamist ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamist; |
| --- | --- |

—

teha tõhusalt vastastikust koostööd Euroopa Liidu säästva arengu strateegia ja Lissaboni eesmärkide saavutamiseks, mis näeb ette majanduskasvu õhutamist, tööhõive kvalitatiivset ja kvantitatiivset parandamist ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamist;

| — | parandada juhtimist, läbipaistvust ja asjaosaliste kaasamist poliitika kujundamisse, rakendamisse ja jälgimisse. |
| --- | --- |

—

parandada juhtimist, läbipaistvust ja asjaosaliste kaasamist poliitika kujundamisse, rakendamisse ja jälgimisse.

| 5.26 | Lisaks peavad teatud näitajate puhul olema mõisted ja meetodid täpsemad. Näiteks seoses vaesusega toob tööhõive, sissetulekute ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nõukogu (CERC) (17) esile „mitmetasandilisuse” mõiste. |
| --- | --- |

5.26

Lisaks peavad teatud näitajate puhul olema mõisted ja meetodid täpsemad. Näiteks seoses vaesusega toob tööhõive, sissetulekute ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nõukogu (CERC) (17) esile „mitmetasandilisuse” mõiste.

| 5.26.1 | Seega on vaesusel mitu mõõdet: rahaliste vahendite ebapiisavus, halvenenud elutingimused, ebapiisavad kognitiivsed, sotsiaalsed ja kultuurilised ressursid. Mõlema mõõtme puhul on järgitud vaesuse kindlakstegemisel kahte lähenemisviisi:






  — | Esimene seisneb minimaalsete vajaduste „absoluutses” kindlakstegemises. Vaestena määratletakse neid isikuid, kelle minimaalsed vajadused ei ole rahuldatud. |
| --- | --- | --- |

5.26.1

Seega on vaesusel mitu mõõdet: rahaliste vahendite ebapiisavus, halvenenud elutingimused, ebapiisavad kognitiivsed, sotsiaalsed ja kultuurilised ressursid. Mõlema mõõtme puhul on järgitud vaesuse kindlakstegemisel kahte lähenemisviisi:

—

Esimene seisneb minimaalsete vajaduste „absoluutses” kindlakstegemises. Vaestena määratletakse neid isikuid, kelle minimaalsed vajadused ei ole rahuldatud.

| — | Teine lähenemine määratleb vaesust suhteliselt. Selle lähenemise võttis Euroopa Ülemkogu kasutusele 1984. aastal, määratledes vaesust Euroopa Liidu statistika koostamise jaoks. Vaesed on inimesed, kelle sissetulek ja (materiaalsed, kultuurilised ja sotsiaalsed) ressursid on nii ebapiisavad, et nad ei võimalda tagada liikmesriigis, kus nad elavad, vastuvõetavaid elutingimusi. |
| --- | --- |

—

Teine lähenemine määratleb vaesust suhteliselt. Selle lähenemise võttis Euroopa Ülemkogu kasutusele 1984. aastal, määratledes vaesust Euroopa Liidu statistika koostamise jaoks. Vaesed on inimesed, kelle sissetulek ja (materiaalsed, kultuurilised ja sotsiaalsed) ressursid on nii ebapiisavad, et nad ei võimalda tagada liikmesriigis, kus nad elavad, vastuvõetavaid elutingimusi.

| 5.27 | Kokkuvõttes on sotsiaalsete näitajate eesmärgiks tõmmata avalikkuse ja otsusetegijate tähelepanu sotsiaalsetele küsimustele, mida võidakse alahinnata või ebaõigesti mõista. Otsusetegijate tähelepanu juhtimine kõige olulisematele küsimustele on seda tähtsam, et otsusetegijad on tavaliselt teabest üleküllastunud. Herbert Simon sõnastas selle täpselt, kui ta ütles, et liigne teave hävitab teabe. |
| --- | --- |

5.27

Kokkuvõttes on sotsiaalsete näitajate eesmärgiks tõmmata avalikkuse ja otsusetegijate tähelepanu sotsiaalsetele küsimustele, mida võidakse alahinnata või ebaõigesti mõista. Otsusetegijate tähelepanu juhtimine kõige olulisematele küsimustele on seda tähtsam, et otsusetegijad on tavaliselt teabest üleküllastunud. Herbert Simon sõnastas selle täpselt, kui ta ütles, et liigne teave hävitab teabe.

| 5.27.1 | Funktsionaalsest vaatepunktist on näitajate süsteemi eesmärk saavutada „optimaalne teabe vastuvõtmine”. |
| --- | --- |

5.27.1

Funktsionaalsest vaatepunktist on näitajate süsteemi eesmärk saavutada „optimaalne teabe vastuvõtmine”.

| 5.28 | Näitajad on enamat kui üksnes statistilised andmed:
  Näitajate süsteem ei ole lihtsalt andmete kogu. Sellel on mitmeid tagajärgi:






  1) | Iga näitajat peaks olema võimalik põhjendada viitega keeruliste nähtuste analüüsile, mida näitaja peaks kokku võtma. |
| --- | --- | --- |

5.28

Näitajad on enamat kui üksnes statistilised andmed:

Näitajate süsteem ei ole lihtsalt andmete kogu. Sellel on mitmeid tagajärgi:

1)

Iga näitajat peaks olema võimalik põhjendada viitega keeruliste nähtuste analüüsile, mida näitaja peaks kokku võtma.

| 2) | Samamoodi peab näitajatel olema „väljenduslikke” omadusi, st nad peavad suutma olukorda hästi peegeldada ja tegelikkust kajastada. Mõned vaatlejad räägivad siinkohal näitajate metafoorilisest väärtusest. |
| --- | --- |

2)

Samamoodi peab näitajatel olema „väljenduslikke” omadusi, st nad peavad suutma olukorda hästi peegeldada ja tegelikkust kajastada. Mõned vaatlejad räägivad siinkohal näitajate metafoorilisest väärtusest.

| 3) | Arvestades näitajate eesmärki (juhtida poliitika mõjutamise eesmärgil otsusetegijate ja avalikkuse tähelepanu kõige olulisematele küsimustele ja suundumustele), käsitlevad kõige kasulikumad näitajad väärtusi, mille muutusi võib väljendada üheselt (positiivne või negatiivne). Sel juhul räägitakse „normatiivsest selgusest”. Vastupidise näitena võib tuua osalise tööaja ulatuslikuma kasutamise, mida ei peeta ainult positiivseks nähtuseks, v.a juhul, kui tegemist on töötaja enda valikuga. Selle kriteeriumiga võivad esile tõusta mitmed meie projektis vähem olulised näitajad, näiteks elustiili või kultuurilisi suundumusi käsitlevad näitajad (riietumisstiil ja muusikamaitse jne), kuigi neil on mõju töökorraldusele ja majandusele. |
| --- | --- |

3)

Arvestades näitajate eesmärki (juhtida poliitika mõjutamise eesmärgil otsusetegijate ja avalikkuse tähelepanu kõige olulisematele küsimustele ja suundumustele), käsitlevad kõige kasulikumad näitajad väärtusi, mille muutusi võib väljendada üheselt (positiivne või negatiivne). Sel juhul räägitakse „normatiivsest selgusest”. Vastupidise näitena võib tuua osalise tööaja ulatuslikuma kasutamise, mida ei peeta ainult positiivseks nähtuseks, v.a juhul, kui tegemist on töötaja enda valikuga. Selle kriteeriumiga võivad esile tõusta mitmed meie projektis vähem olulised näitajad, näiteks elustiili või kultuurilisi suundumusi käsitlevad näitajad (riietumisstiil ja muusikamaitse jne), kuigi neil on mõju töökorraldusele ja majandusele.

| 4) | Praktilistel kaalutlustel on soovitatav, et näitajate valikut põhjendataks nende kasutamise eesmärgi alusel. Näitajad on kohandatud laias laastus kolmeks kasutusviisiks: rahvusvahelised või piirkondadevahelised võrdlused; eri ajajärkude võrdlused ning avaliku tegevuse ja/või avalike teenuste taseme ja tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine. |
| --- | --- |

4)

Praktilistel kaalutlustel on soovitatav, et näitajate valikut põhjendataks nende kasutamise eesmärgi alusel. Näitajad on kohandatud laias laastus kolmeks kasutusviisiks: rahvusvahelised või piirkondadevahelised võrdlused; eri ajajärkude võrdlused ning avaliku tegevuse ja/või avalike teenuste taseme ja tulemuslikkuse järelevalve ja hindamine.

| 5) | Näitajad tuleb jaotada rühmadesse ja alarühmadesse, mis hõlbustab tervikust selge pildi saamist. Eelkõige tuleb eristada konteksti, vahendeid ja tulemusi käsitlevad näitajaid, samuti objektiivseid ja subjektiivsed näitajad. |
| --- | --- |

5)

Näitajad tuleb jaotada rühmadesse ja alarühmadesse, mis hõlbustab tervikust selge pildi saamist. Eelkõige tuleb eristada konteksti, vahendeid ja tulemusi käsitlevad näitajaid, samuti objektiivseid ja subjektiivsed näitajad.

| 5.29 | Praktikas on näitaja omaduseks:






  — | Ühemõttelisus: näitajast on kasu vaid juhul, kui nähtus, mida ta peegeldab, on ühemõtteline (klassikaline vastupidine näide: andmed kuritegude ja korrarikkumiste kohta peegeldavad ühtaegu nii kuritegevuse arengut kui ka politsei tegevust). |
| --- | --- | --- |

5.29

Praktikas on näitaja omaduseks:

—

Ühemõttelisus: näitajast on kasu vaid juhul, kui nähtus, mida ta peegeldab, on ühemõtteline (klassikaline vastupidine näide: andmed kuritegude ja korrarikkumiste kohta peegeldavad ühtaegu nii kuritegevuse arengut kui ka politsei tegevust).

| — | Esindatus: näitaja on seda kasulikum, mida paremini on selle abil ühe arvuga võimalik kokku võtta suurt hulka nähtusi. |
| --- | --- |

—

Esindatus: näitaja on seda kasulikum, mida paremini on selle abil ühe arvuga võimalik kokku võtta suurt hulka nähtusi.

| — | Normatiivne selgus (vt eespool). |
| --- | --- |

—

Normatiivne selgus (vt eespool).

| — | Usaldusväärsus ja regulaarsus: näitajate leidmiseks vajalikku teavet tuleb edastada regulaarselt ja usaldusväärsete uuringute teel. |
| --- | --- |

—

Usaldusväärsus ja regulaarsus: näitajate leidmiseks vajalikku teavet tuleb edastada regulaarselt ja usaldusväärsete uuringute teel.

| — | Võrreldavus ajas ja/või ruumis (riikide, piirkondade vahel): võrreldavus on tihedalt seotud ühemõttelisuse ja usaldusväärsusega. |
| --- | --- |

—

Võrreldavus ajas ja/või ruumis (riikide, piirkondade vahel): võrreldavus on tihedalt seotud ühemõttelisuse ja usaldusväärsusega.

| 5.30 | Näitajate süsteemi omadused:






  — | Täielikkus: arvestada tuleb uuritava reaalsuse peamiste aspektidega. |
| --- | --- | --- |

5.30

Näitajate süsteemi omadused:

—

Täielikkus: arvestada tuleb uuritava reaalsuse peamiste aspektidega.

| — | Tasakaal: iga teemat käsitlevate näitajate arv ja olemus peavad peegeldama nende suhtelist olulisust. Ühtki reaalsuse aspekti ei tohi teiste arvel alusetult rõhutada. |
| --- | --- |

—

Tasakaal: iga teemat käsitlevate näitajate arv ja olemus peavad peegeldama nende suhtelist olulisust. Ühtki reaalsuse aspekti ei tohi teiste arvel alusetult rõhutada.

| — | Valikud ja/või tähtsusjärjestus: näitajaid peab olema vähe ja nad peavad olema selgelt tähtsuse järjekorras. |
| --- | --- |

—

Valikud ja/või tähtsusjärjestus: näitajaid peab olema vähe ja nad peavad olema selgelt tähtsuse järjekorras.

| 6. | EMSK nõuab, et kõigi Euroopa Liidu seadusandlike ja poliitiliste ettepanekute mõju hindamine kaasataks kõigisse poliitikavaldkondadesse. Teisisõnu — komisjon peaks hoolikalt hindama kõigi asjaomaste ettepanekute sotsiaalset mõju sõltumata konkreetse valdkonnaga tegelevast direktoraadist või teemast. See on oluline tõelise „sotsiaalse Euroopa” loomiseks ja kodanike toetuse leidmiseks. Parema õigusloome algatus pakub selles suunas liikumiseks sobiva platvormi. |
| --- | --- |

6.

EMSK nõuab, et kõigi Euroopa Liidu seadusandlike ja poliitiliste ettepanekute mõju hindamine kaasataks kõigisse poliitikavaldkondadesse. Teisisõnu — komisjon peaks hoolikalt hindama kõigi asjaomaste ettepanekute sotsiaalset mõju sõltumata konkreetse valdkonnaga tegelevast direktoraadist või teemast. See on oluline tõelise „sotsiaalse Euroopa” loomiseks ja kodanike toetuse leidmiseks. Parema õigusloome algatus pakub selles suunas liikumiseks sobiva platvormi.

| 6.1 | Nimetatud hindamisel tuleks eraldi uurida neid spetsiifilisi rühmasid, keda uued õigusaktid võivad mitmeti mõjutada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu näiteks naised, puuetega inimesed või etnilised vähemused. Mõnel juhul ja asjaomase ettepaneku teemast sõltuvalt võib isegi osutuda vajalikuks uurida eraldi spetsiifilisi alarühmasid, nagu näiteks vaegnägijad. |
| --- | --- |

6.1

Nimetatud hindamisel tuleks eraldi uurida neid spetsiifilisi rühmasid, keda uued õigusaktid võivad mitmeti mõjutada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu näiteks naised, puuetega inimesed või etnilised vähemused. Mõnel juhul ja asjaomase ettepaneku teemast sõltuvalt võib isegi osutuda vajalikuks uurida eraldi spetsiifilisi alarühmasid, nagu näiteks vaegnägijad.

7.   Järeldused

| 7.1 | Eelöeldust ning samuti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsil 2007. aastal toimunud avaliku arutelu tulemustest selgub, et mitmete mõistete mitmetähenduslikkuse tõttu on võimatu kasutada ühel ainsal kriteeriumil põhinevat sotsiaalset näitajat. Sotsiaalne arutelu on juba oma loomult selline, et selles kasutatakse ebatäpselt määratletud mõisteid, mis on paratamatult riikide ja ühiskondliku olukorra tõttu erinevad. Samuti ei tohi unustada, et teatavate näitajate kaasamine või väljajätmine peegeldab ka kaudsemalt või selgemalt väljendatud ideoloogilisi väärtusi. Näitajate valikul on samuti märgatav empiiriline aspekt, mis peaks põhimõtteliselt vastanduma mõtteviisi jäikusele. |
| --- | --- |

7.1

Eelöeldust ning samuti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsil 2007. aastal toimunud avaliku arutelu tulemustest selgub, et mitmete mõistete mitmetähenduslikkuse tõttu on võimatu kasutada ühel ainsal kriteeriumil põhinevat sotsiaalset näitajat. Sotsiaalne arutelu on juba oma loomult selline, et selles kasutatakse ebatäpselt määratletud mõisteid, mis on paratamatult riikide ja ühiskondliku olukorra tõttu erinevad. Samuti ei tohi unustada, et teatavate näitajate kaasamine või väljajätmine peegeldab ka kaudsemalt või selgemalt väljendatud ideoloogilisi väärtusi. Näitajate valikul on samuti märgatav empiiriline aspekt, mis peaks põhimõtteliselt vastanduma mõtteviisi jäikusele.

| 7.2 | Poliitikute tähelepanu juhtimine kavandatavate õigusaktide sotsiaalsele mõjule on kahtlemata äärmiselt teretulnud ja vajalik, et mitte öelda vältimatu. Siiski kerkib küsimus kasutatavate meetodite kohta, sest, nagu öeldud, „liigne teave hävitab teabe”. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et erilist rõhku tuleb panna meetodite valikule, mis on veel kinnitamata. |
| --- | --- |

7.2

Poliitikute tähelepanu juhtimine kavandatavate õigusaktide sotsiaalsele mõjule on kahtlemata äärmiselt teretulnud ja vajalik, et mitte öelda vältimatu. Siiski kerkib küsimus kasutatavate meetodite kohta, sest, nagu öeldud, „liigne teave hävitab teabe”. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et erilist rõhku tuleb panna meetodite valikule, mis on veel kinnitamata.

| 7.3 | Komitee arvab samuti, et mõttevahetuse praeguses järgus on väga oluline juhtida komisjoni tähelepanu muuhulgas näitajatele esitatavatele kvaliteedinõuetele:






  — | ühemõttelisus, |
| --- | --- | --- |

7.3

Komitee arvab samuti, et mõttevahetuse praeguses järgus on väga oluline juhtida komisjoni tähelepanu muuhulgas näitajatele esitatavatele kvaliteedinõuetele:

—

ühemõttelisus,

| — | esindavus, |
| --- | --- |

—

esindavus,

| — | normatiivne selgus, |
| --- | --- |

—

normatiivne selgus,

| — | usaldusväärsus ja regulaarsus, unustamata võrreldavust ajas ja/või ruumis ega seda, et näitajate süsteemi kvaliteet põhineb täielikkusel, tasakaalul ning valikul ja/või tähtsusjärjestusel. |
| --- | --- |

—

usaldusväärsus ja regulaarsus, unustamata võrreldavust ajas ja/või ruumis ega seda, et näitajate süsteemi kvaliteet põhineb täielikkusel, tasakaalul ning valikul ja/või tähtsusjärjestusel.

| 7.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab komisjonilt samuti, et kõigi Euroopa Liidu seadusandlike ja poliitiliste ettepanekute mõju hindamine kaasataks kõigisse poliitikavaldkondadesse, sõltumata sellest, milline peadirektoraat otsustab sotsiaalse mõju uuringu läbiviimise vajalikkuse üle. See on oluline tõelise „sotsiaalse Euroopa” loomiseks ja kodanike toetuse leidmiseks. |
| --- | --- |

7.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab komisjonilt samuti, et kõigi Euroopa Liidu seadusandlike ja poliitiliste ettepanekute mõju hindamine kaasataks kõigisse poliitikavaldkondadesse, sõltumata sellest, milline peadirektoraat otsustab sotsiaalse mõju uuringu läbiviimise vajalikkuse üle. See on oluline tõelise „sotsiaalse Euroopa” loomiseks ja kodanike toetuse leidmiseks.

| 7.5 | Komitee peaks täiel määral arvesse võtma mõjuhindamiste tegevuskava samal ajal, kui analüüsib õigusakti eelnõu, mille kohta ta oma arvamuse esitama peab. Oleks hea, kui töid alustataks viivitamatult pärast õigusakti eelnõule lisatud teatise avaldamist. |
| --- | --- |

7.5

Komitee peaks täiel määral arvesse võtma mõjuhindamiste tegevuskava samal ajal, kui analüüsib õigusakti eelnõu, mille kohta ta oma arvamuse esitama peab. Oleks hea, kui töid alustataks viivitamatult pärast õigusakti eelnõule lisatud teatise avaldamist.

| 7.6 | On äärmiselt oluline viia hindamisi läbi regulaarselt ja vajadusel muuta nende õigusaktide rakendamist, mille suhtes on teostatud eelnevalt mõjuhindamine, ning kaasata sotsiaalpartnerid ja vajadusel ka asjaomased valitsusvälised organisatsioonid. See on vajalik selleks, et kontrollida kasutatud näitajate asjakohasust ja nende kombinatsiooni sotsiaalse mõju hindamisel, et saadud teavet kasutada või vajadusel nõuda õigusakti koostajalt võimalike muudatuste tegemise kaalumist. |
| --- | --- |

7.6

On äärmiselt oluline viia hindamisi läbi regulaarselt ja vajadusel muuta nende õigusaktide rakendamist, mille suhtes on teostatud eelnevalt mõjuhindamine, ning kaasata sotsiaalpartnerid ja vajadusel ka asjaomased valitsusvälised organisatsioonid. See on vajalik selleks, et kontrollida kasutatud näitajate asjakohasust ja nende kombinatsiooni sotsiaalse mõju hindamisel, et saadud teavet kasutada või vajadusel nõuda õigusakti koostajalt võimalike muudatuste tegemise kaalumist.

| 7.7 | Teatavatel ühiskonna jaoks äärmiselt olulistel erijuhtudel (näiteks tööõiguses) peaks sotsiaalpartneritega konsulteerimine olema kavandatud juba varasemas järgus, et otsida kõige asjakohasemaid näitajaid võimalikult objektiivse ja täieliku mõjuanalüüsi toestamiseks. |
| --- | --- |

7.7

Teatavatel ühiskonna jaoks äärmiselt olulistel erijuhtudel (näiteks tööõiguses) peaks sotsiaalpartneritega konsulteerimine olema kavandatud juba varasemas järgus, et otsida kõige asjakohasemaid näitajaid võimalikult objektiivse ja täieliku mõjuanalüüsi toestamiseks.

| 7.8 | Parema õigusloome algatus on vaieldamatult sobiv platvorm, et liikuda edasi sellise õigusloome suunas, mis on vajalik ja tõhus ning mille tagajärjed on prognoositavad ja stabiilsed neile, kellele nad suunatud on. Lisaks peavad inimesed olema sõltuvalt õigusakti liigist aktiivselt kaasatud ühenduse nõuandeorganite (EMSK ja RK) analüüsi- ja mõjuhindamise protsessi sotsiaalpartnerite ja asjaomases valdkonnas pädevate valitsusväliste organisatsioonide kaudu. |
| --- | --- |

7.8

Parema õigusloome algatus on vaieldamatult sobiv platvorm, et liikuda edasi sellise õigusloome suunas, mis on vajalik ja tõhus ning mille tagajärjed on prognoositavad ja stabiilsed neile, kellele nad suunatud on. Lisaks peavad inimesed olema sõltuvalt õigusakti liigist aktiivselt kaasatud ühenduse nõuandeorganite (EMSK ja RK) analüüsi- ja mõjuhindamise protsessi sotsiaalpartnerite ja asjaomases valdkonnas pädevate valitsusväliste organisatsioonide kaudu.

Brüssel, 31. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  „Koos on Euroopa edukas”, Saksamaa Liitvabariigi koostatud 1. jaanuari–30. juuni 2007 tööprogramm vt ka

1

http://www.eu2007.de

(2)  Lõik raamatust „European Governance Reform: The Role of Sustainability Impact Assessment”, C. Kirkpatrick, S. Mosedale, Manchesteri Ülikool, 2002 (märkus: vaba tõlge).

2

European Governance Reform: The Role of Sustainability Impact Assessment

(3)  Euroopa Parlament on teinud ettepaneku luua mõju-uuringute neljas sammas põhiõigustele. Jääb siiski küsimus, kas pakutud kolme samba puhul teha vahet põhiõigustel või süvalaiendamisel. Igal juhul tuleb väärtustada mõju põhiõigustele.

3

(4)  „The inclusion of social elements in Impact Assessment”, lk 13. Istituto per la ricerca sociale koostatud dokument, 2006. aasta jaanuar. Nimetatud instituut kogus kokku komisjoni dokumendid (otsused, määrused, teatised ja direktiivid) 3-aastase perioodi kohta ehk 2003.–2005. aastate kohta.

4

„The inclusion of social elements in Impact Assessment”,

(5)  Juunis 2005 avaldas Euroopa Komisjon dokumendi „Mõju-uuringute suunised”, viitega SEC (2005)791. Vt ka

5

http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/better_regulation/impact_assessment/docs/sec_2005_791_guidelines_annexes.pdf.

(6)  Proportsionaalse analüüsi põhimõtte puhul eeldatakse, et „täpsuse tase varieerub vastavalt ettepaneku tõenäolisele mõjule. See tähendab, et analüüs on seda põhjalikum, mida suurem mõju sellega kaasneb.” KOM(2002) 276.

6

(7)  „The inclusion of social elements in Impact Assessment”, lk 28 (märkus: vaba tõlge).

7

„The inclusion of social elements in Impact Assessment”

(8)  Ibid, lk 30 (märkus: vaba tõlge).

8

Ibid

(9)  Ibid, lk 31 (märkus: vaba tõlge).

9

Ibid

(10)  Ibid, lk 77 (märkus: vaba tõlge).

10

Ibid

(11)  Bernard PERRET, „Indicateurs sociaux, état des lieux et perspectives”, tööhõive, sissetulekute ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nõukogu (CERC) dokument, nr 2002/01,

11

Indicateurs sociaux, état des lieux et perspectives

www.cerc.gouv.fr.

(12)  Nagu Jean-Baptiste de FOUCAULT kirjutas Joelle AFFICHARD'i teoses „Statistiliste näitajate tähtsus sotsiaalpoliitika juhtimisel” (Institut Paris La Défense): „Võitlusel tööpuudusega on alati oht muutuda võitluseks tööpuuduse statistiliste andmetega”.

12

(13)  Bernard PERRET, „Indicateurs sociaux, état des lieux et perspectives”, tööhõive, sissetulekute ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nõukogu (CERC) dokument nr 2002/01,

13

Indicateurs sociaux, état des lieux et perspectives

www.cerc.gouv.fr.

(14)  Vt selleteemalist mõju-uuringut, milles püütakse esitada päästetud elude ja välditud haiguste rahalist väärtust; üks hilisem mõju-uuring loobub sellest katsest (pestitsiidide direktiivi eelnõu).

14

(15)  Roheline raamat tööõiguse ajakohastamise kohta.

15

(16)  Ekos Research Associates Inc., „Sotsiaalsete näitajate kasutamine hindamisvahendina”, 1998 (Kanada valitsusele koostatud aruanne).

16

(17)  http://www.cerc.gouv.fr.

17

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/28

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivi 1997/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral) rakendamise kohta”

KOM(2006) 514 lõplik

(2007/C 175/07)

21. septembril 2006. aastal otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivi 1997/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral) rakendamise kohta”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 3. mail 2007. Raportöör oli hr Pegado Liz.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 61, vastuhääli ei olnud, erapooletuks jäi 4.

1.   Kokkuvõte

| 1.1. | Kõnealuse teatisega direktiivi 1997/7/EÜ rakendamise kohta annab komisjon aru nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele direktiivi ülevõtmise ja rakendamise tulemustest ning samuti avab sellega avaliku konsulteerimise huvitatud rühmadega nende seisukohtade teadasaamiseks. Ent komisjon ei kavatse esitada ettepanekuid kõnealuse direktiivi läbivaatamiseks enne, kui ühenduse õigustik tarbijaõiguse valdkonnas on laiemalt läbi vaadatud. |
| --- | --- |

1.1.

Kõnealuse teatisega direktiivi 1997/7/EÜ rakendamise kohta annab komisjon aru nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele direktiivi ülevõtmise ja rakendamise tulemustest ning samuti avab sellega avaliku konsulteerimise huvitatud rühmadega nende seisukohtade teadasaamiseks. Ent komisjon ei kavatse esitada ettepanekuid kõnealuse direktiivi läbivaatamiseks enne, kui ühenduse õigustik tarbijaõiguse valdkonnas on laiemalt läbi vaadatud.

| 1.2. | Kuigi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et direktiivis sätestatud tähtaegu arvestades toimus teatise avaldamine viivitusega, tervitab komitee algatust. Komitee nõustub suures osas komisjoni märkustega, millest tegelikult paljud on juba esitatud komitee enda arvamustes, eelkõige märkused kaugmüüki üldiselt käsitleva ettepaneku ja konkreetselt finantsteenuste kaugturustust käsitleva ettepaneku kohta. Samuti nõustub komitee, et kõnealuses valdkonnas on vaja viia eeskirjad kooskõlla teiste, vahepeal kehtestatud õigusaktidega, mis mõnel juhul on toimunud ilma vajaliku kooskõlastamiseta ja ühise kavandamiseta. |
| --- | --- |

1.2.

Kuigi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et direktiivis sätestatud tähtaegu arvestades toimus teatise avaldamine viivitusega, tervitab komitee algatust. Komitee nõustub suures osas komisjoni märkustega, millest tegelikult paljud on juba esitatud komitee enda arvamustes, eelkõige märkused kaugmüüki üldiselt käsitleva ettepaneku ja konkreetselt finantsteenuste kaugturustust käsitleva ettepaneku kohta. Samuti nõustub komitee, et kõnealuses valdkonnas on vaja viia eeskirjad kooskõlla teiste, vahepeal kehtestatud õigusaktidega, mis mõnel juhul on toimunud ilma vajaliku kooskõlastamiseta ja ühise kavandamiseta.

| 1.3. | Siiski leiab komitee, et nimetatud eeskirjad ning samuti finantsteenuste kaugturustuse eeskirjad ja elektroonilise kaubanduse teatud aspektid tasuks läbi vaadata kohe — ootamata ära, kuni lõpetatakse ühenduse õigustiku läbivaatamistöö tarbijalepingute osas. Nii muudetaks kõik laialiasuvad sätted kättesaadavamaks ja lihtsamalt mõistetavaks. |
| --- | --- |

1.3.

Siiski leiab komitee, et nimetatud eeskirjad ning samuti finantsteenuste kaugturustuse eeskirjad ja elektroonilise kaubanduse teatud aspektid tasuks läbi vaadata kohe — ootamata ära, kuni lõpetatakse ühenduse õigustiku läbivaatamistöö tarbijalepingute osas. Nii muudetaks kõik laialiasuvad sätted kättesaadavamaks ja lihtsamalt mõistetavaks.

| 1.4. | Seetõttu kutsub komitee komisjoni üksikasjalikult analüüsima vastuseid, mis saadakse vahepeal avaliku konsulteerimise käigus. Sellele peaks komisjon lisama usaldusväärsed statistilised andmed kaugmüügi ulatuse ja mõju kohta siseturul ning samuti läbi viima avaliku arutelu huvirühmadega. |
| --- | --- |

1.4.

Seetõttu kutsub komitee komisjoni üksikasjalikult analüüsima vastuseid, mis saadakse vahepeal avaliku konsulteerimise käigus. Sellele peaks komisjon lisama usaldusväärsed statistilised andmed kaugmüügi ulatuse ja mõju kohta siseturul ning samuti läbi viima avaliku arutelu huvirühmadega.

| 1.5. | Komitee nõustub enamiku komisjoni ettepanekutega direktiivi sõnastuse ja struktuuri parandamise kohta, aga kinnitab oma seisukohta, mida on juba esitanud ka komitee varasemates arvamustes, et direktiivi kohaldamisala ei tohiks hõlmata ainult ettevõtete- ja tarbijatevahelisi suhteid, vaid äärmiselt kasulik oleks kaaluda selle aspekti läbivaatamist, et viia see põhiküsimustes kooskõlla elektroonilise kaubanduse eeskirjade kohaldamisalaga. |
| --- | --- |

1.5.

Komitee nõustub enamiku komisjoni ettepanekutega direktiivi sõnastuse ja struktuuri parandamise kohta, aga kinnitab oma seisukohta, mida on juba esitanud ka komitee varasemates arvamustes, et direktiivi kohaldamisala ei tohiks hõlmata ainult ettevõtete- ja tarbijatevahelisi suhteid, vaid äärmiselt kasulik oleks kaaluda selle aspekti läbivaatamist, et viia see põhiküsimustes kooskõlla elektroonilise kaubanduse eeskirjade kohaldamisalaga.

| 1.6. | Komitee ei nõustu komisjoni hinnanguga miinimumklausli kasutamise tagajärgede osas: komisjoni arvates ei põhjusta see direktiivi rakendamisel probleeme — mida õigusega teatises esile tuuakse. Ometi ei välista komitee võimalust kaaluda täielikku ühtlustamist vastava määruse kehtestamise teel, juhul kui sel viisil tagatakse tarbijatele suurem kaitse. |
| --- | --- |

1.6.

Komitee ei nõustu komisjoni hinnanguga miinimumklausli kasutamise tagajärgede osas: komisjoni arvates ei põhjusta see direktiivi rakendamisel probleeme — mida õigusega teatises esile tuuakse. Ometi ei välista komitee võimalust kaaluda täielikku ühtlustamist vastava määruse kehtestamise teel, juhul kui sel viisil tagatakse tarbijatele suurem kaitse.

| 1.7. | Et aidata põhjalikult läbi vaadata kaugmüügi eeskirju, teeb komitee terve rea konkreetseid ettepanekuid. Komitee arvates tuleks neid kaaluda siseturu arengu praeguses etapis, et suurendada tarbijate turvalisust ja usaldust, tagades seda liiki tehingute puhul samasuguse kaitse, nagu on mõlema poole juuresolekul sõlmitud lepingute puhul. |
| --- | --- |

1.7.

Et aidata põhjalikult läbi vaadata kaugmüügi eeskirju, teeb komitee terve rea konkreetseid ettepanekuid. Komitee arvates tuleks neid kaaluda siseturu arengu praeguses etapis, et suurendada tarbijate turvalisust ja usaldust, tagades seda liiki tehingute puhul samasuguse kaitse, nagu on mõlema poole juuresolekul sõlmitud lepingute puhul.

| 1.8. | Samuti märgib komitee, et eriti tuleks keskenduda sellele, et tagada lepingupooltele — eelkõige vähem teavitatud tarbijatele — tegelik teave. Vaja on ka tõhusat sanktsioonide süsteemi kehtivate õigussätete rikkumise puhuks. |
| --- | --- |

1.8.

Samuti märgib komitee, et eriti tuleks keskenduda sellele, et tagada lepingupooltele — eelkõige vähem teavitatud tarbijatele — tegelik teave. Vaja on ka tõhusat sanktsioonide süsteemi kehtivate õigussätete rikkumise puhuks.

2.   Teatise põhisisu

| 2.1 | Teatises 20. mai 1997. aasta direktiivi 1997/7/EÜ rakendamise kohta (KOM(2006) 514 lõplik, 21. september 2006) esitab komisjon aruande nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohta umbes kümne aasta jooksul pärast selle avaldamist, täites seega direktiivi artikli 15 lõikes 4 sätestatud nõuet, kuigi umbes 6aastase hilinemisega. |
| --- | --- |

2.1

Teatises 20. mai 1997. aasta direktiivi 1997/7/EÜ rakendamise kohta (KOM(2006) 514 lõplik, 21. september 2006) esitab komisjon aruande nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohta umbes kümne aasta jooksul pärast selle avaldamist, täites seega direktiivi artikli 15 lõikes 4 sätestatud nõuet, kuigi umbes 6aastase hilinemisega.

| 2.2 | Peale selle, et komisjon toob välja mõned probleemid direktiivi rakendamisel (1), mis tulenevad peamiselt sõnastusest ja tõlkeprobleemidest mõnes keeleversioonis, kommenteerib komisjon ka „mitmeid erinevusi riikide seadustes, mis tulenevad miinimumklausli kasutamisest” ja direktiivi võimalikust suutmatusest „hõlmata uusi tehnoloogiaid ja turundusvõtteid”. |
| --- | --- |

2.2

Peale selle, et komisjon toob välja mõned probleemid direktiivi rakendamisel (1), mis tulenevad peamiselt sõnastusest ja tõlkeprobleemidest mõnes keeleversioonis, kommenteerib komisjon ka „mitmeid erinevusi riikide seadustes, mis tulenevad miinimumklausli kasutamisest” ja direktiivi võimalikust suutmatusest „hõlmata uusi tehnoloogiaid ja turundusvõtteid”.

| 2.3 | Komisjon on koostanud ka küsimustiku, millele tuleb vastata 21. novembriks 2006. Selle eesmärk on „avalik konsulteerimine” asjassepuutuvate pooltega, et kinnitataks komisjoni seisukohti või lükataks need ümber. Samuti näeb komisjon ette avaliku arutelu. |
| --- | --- |

2.3

Komisjon on koostanud ka küsimustiku, millele tuleb vastata 21. novembriks 2006. Selle eesmärk on „avalik konsulteerimine” asjassepuutuvate pooltega, et kinnitataks komisjoni seisukohti või lükataks need ümber. Samuti näeb komisjon ette avaliku arutelu.

| 2.4 | Kuigi komisjon tunnistab, et kehtestatud eeskirjades ilmnevad koostamisvead ja tõlgendusprobleemid, mis põhjustavad rakendamisel raskusi, ei kavatse komisjon teha ettepanekut direktiivi läbivaatamiseks enne, kui tarbijaõiguse valdkonnas on ühenduse õigustiku läbivaatamise diagnoosimisetapp lõpule viidud. Sellele ei ole määratud kindlat tähtaega. |
| --- | --- |

2.4

Kuigi komisjon tunnistab, et kehtestatud eeskirjades ilmnevad koostamisvead ja tõlgendusprobleemid, mis põhjustavad rakendamisel raskusi, ei kavatse komisjon teha ettepanekut direktiivi läbivaatamiseks enne, kui tarbijaõiguse valdkonnas on ühenduse õigustiku läbivaatamise diagnoosimisetapp lõpule viidud. Sellele ei ole määratud kindlat tähtaega.

| 2.5 | Käesoleva arvamuse koostamise ajal tegi komisjon kättesaadavaks eelnimetatud konsulteerimisel saadud 84 vastust ning avaldas töödokumendi, milles tehti kokkuvõte paljudest saadud vastustest. Komisjon plaanib lähitulevikus lõpule viia ülejäänud vastuste analüüsi ning teostada üksikasjalikuma mõju-uuringu. |
| --- | --- |

2.5

Käesoleva arvamuse koostamise ajal tegi komisjon kättesaadavaks eelnimetatud konsulteerimisel saadud 84 vastust ning avaldas töödokumendi, milles tehti kokkuvõte paljudest saadud vastustest. Komisjon plaanib lähitulevikus lõpule viia ülejäänud vastuste analüüsi ning teostada üksikasjalikuma mõju-uuringu.

3.   Komitee peamised märkused komisjoni seisukohtade osas

3.1   Üldised märkused

| 3.1.1 | Komitee tervitab komisjoni algatust, aga avaldab kahetsust selle üle, et seda ei avaldatud algselt kavandatud tähtajal (2001. aasta juunis) või vähemalt nelja-aastase ülevõtmise tähtaja (2004. aasta juunis) jooksul. Komitee leiab, et enamikku mainitud probleeme oleks võinud käsitleda ja lahendada vähemalt kolm aastat tagasi ja sellel oleks olnud selge kasu. |
| --- | --- |

3.1.1

Komitee tervitab komisjoni algatust, aga avaldab kahetsust selle üle, et seda ei avaldatud algselt kavandatud tähtajal (2001. aasta juunis) või vähemalt nelja-aastase ülevõtmise tähtaja (2004. aasta juunis) jooksul. Komitee leiab, et enamikku mainitud probleeme oleks võinud käsitleda ja lahendada vähemalt kolm aastat tagasi ja sellel oleks olnud selge kasu.

| 3.1.2 | Komitee soovib rõhutada, et paljusid teatises tõstatatud küsimusi on juba komitee arvamustes käsitletud direktiivi koostamisetapi ajal.
  Juba oma arvamuses „Ettepanek: nõukogu direktiiv tarbijakaitsealaste tegevusjuhiste kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute puhul (kaugmüük)” (2) hoiatas komitee, et mõned direktiivi artiklis 2 sätestatud mõisted tuleb läbi vaadata, eelkõige mõisted, mis puudutavad direktiiviga hõlmatud lepinguid, ning mõistet „tarbija”.
  Samuti väljendas komitee seisukohta, et komisjon peaks olema selgem direktiivis sätestatud lepingust taganemise õiguse suhtes, mida komitee arvates tuleks mõista õigusena järelemõtlemisajale. Lepingust taganemise õigust ei tohiks segi ajada tarbija õigusega lepingut lõpetada, juhul kui lepingut ei täideta või avastatakse pettus, samuti ei tohi see lepingu lõpetamise õigust ohtu seada.
  Komitee juhtis tähelepanu ka asjaolule, et seitsmepäevane periood, mil on õigus lepingust taganeda, on lühem kui teistes direktiivides ja mõne liikmesriigi kehtivates õigusaktides sätestatud periood, ning soovitas komisjonil ühtlustada ajapiirangud kõnealuse õiguse kasutamisel. Komitee üleskutset järelemõtlemisperioodi eeskirjade selgitamise kohta korrati ka arvamuses ettepaneku kohta, mis käsitles finantsteenuste kaugturustust (3).
  Samuti on sarnast kriitikat tehtud juba kaua aega tagasi kõige arvestatumates erialastes teaduspublikatsioonides (4). |
| --- | --- |

3.1.2

Komitee soovib rõhutada, et paljusid teatises tõstatatud küsimusi on juba komitee arvamustes käsitletud direktiivi koostamisetapi ajal.

Juba oma arvamuses „Ettepanek: nõukogu direktiiv tarbijakaitsealaste tegevusjuhiste kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute puhul (kaugmüük)” (2) hoiatas komitee, et mõned direktiivi artiklis 2 sätestatud mõisted tuleb läbi vaadata, eelkõige mõisted, mis puudutavad direktiiviga hõlmatud lepinguid, ning mõistet „tarbija”.

Samuti väljendas komitee seisukohta, et komisjon peaks olema selgem direktiivis sätestatud lepingust taganemise õiguse suhtes, mida komitee arvates tuleks mõista õigusena järelemõtlemisajale. Lepingust taganemise õigust ei tohiks segi ajada tarbija õigusega lepingut lõpetada, juhul kui lepingut ei täideta või avastatakse pettus, samuti ei tohi see lepingu lõpetamise õigust ohtu seada.

Komitee juhtis tähelepanu ka asjaolule, et seitsmepäevane periood, mil on õigus lepingust taganeda, on lühem kui teistes direktiivides ja mõne liikmesriigi kehtivates õigusaktides sätestatud periood, ning soovitas komisjonil ühtlustada ajapiirangud kõnealuse õiguse kasutamisel. Komitee üleskutset järelemõtlemisperioodi eeskirjade selgitamise kohta korrati ka arvamuses ettepaneku kohta, mis käsitles finantsteenuste kaugturustust (3).

Samuti on sarnast kriitikat tehtud juba kaua aega tagasi kõige arvestatumates erialastes teaduspublikatsioonides (4).

| 3.1.3 | Komitee on üllatunud, et komisjonil näib puuduvat teave kuupäevade kohta, millal jõustuvad eri liikmesriikide ülevõtmissätted (5). Samuti on komitee üllatunud, et hoolimata mõne liikmesriigi selgest rikkumisest direktiivi ülevõtmisel ei ole kuulda rikkumismenetluse kohaldamisest nende liikmesriikide suhtes ega menetluste tulemustest. |
| --- | --- |

3.1.3

Komitee on üllatunud, et komisjonil näib puuduvat teave kuupäevade kohta, millal jõustuvad eri liikmesriikide ülevõtmissätted (5). Samuti on komitee üllatunud, et hoolimata mõne liikmesriigi selgest rikkumisest direktiivi ülevõtmisel ei ole kuulda rikkumismenetluse kohaldamisest nende liikmesriikide suhtes ega menetluste tulemustest.

| 3.1.4 | Samuti leiab komitee, et tõelise osalusega protsessi puhul oleks pidanud avalik konsulteerimine toimuma enne teatise koostamist, mitte pärast. Nii oleks välditud olukorda, et komisjoni mitmed märkused ja väited põhinevad ainult subjektiivsetel arusaamadel või arvamustel (6).
  Komitee tuletab meelde ka 10. märtsi 2000. aasta aruannet tarbijate kaebuste kohta seoses kaugmüügiga (KOM(2000) 127 lõplik) ning soovitab koostada sarnase aruande, aga seekord avaliku konsulteerimise kõigi tulemuste objektiivse analüüsi põhjal, ajakohastades ja võrreldes andmeid ning luues nii objektiivse analüüsialuse. |
| --- | --- |

3.1.4

Samuti leiab komitee, et tõelise osalusega protsessi puhul oleks pidanud avalik konsulteerimine toimuma enne teatise koostamist, mitte pärast. Nii oleks välditud olukorda, et komisjoni mitmed märkused ja väited põhinevad ainult subjektiivsetel arusaamadel või arvamustel (6).

Komitee tuletab meelde ka 10. märtsi 2000. aasta aruannet tarbijate kaebuste kohta seoses kaugmüügiga (KOM(2000) 127 lõplik) ning soovitab koostada sarnase aruande, aga seekord avaliku konsulteerimise kõigi tulemuste objektiivse analüüsi põhjal, ajakohastades ja võrreldes andmeid ning luues nii objektiivse analüüsialuse.

| 3.1.5 | Käesolevas olukorras toetab komitee komisjoni ettepanekut ning kutsub üles pidama avaliku arutelu, mis hõlmaks kõiki asjassepuutuvaid pooli. Samas tuleb tagada, et kõnealune teema ei haituks laiemasse arutellu ühenduse õigustiku teemal tarbijaõiguse valdkonnas, mille kohta hiljuti avaldati umbes 800-leheküljeline tehniline uurimus (7) ja komisjoni roheline raamat (8). |
| --- | --- |

3.1.5

Käesolevas olukorras toetab komitee komisjoni ettepanekut ning kutsub üles pidama avaliku arutelu, mis hõlmaks kõiki asjassepuutuvaid pooli. Samas tuleb tagada, et kõnealune teema ei haituks laiemasse arutellu ühenduse õigustiku teemal tarbijaõiguse valdkonnas, mille kohta hiljuti avaldati umbes 800-leheküljeline tehniline uurimus (7) ja komisjoni roheline raamat (8).

| 3.1.6 | Arvestades seda, kuidas on arenenud töö ühise tugiraamistiku osas (9), kahtleb komitee, kas on tasuv ja soovitatav muuta kõnealuse direktiivi läbivaatamine sõltuvaks töö ja konsultatsioonide lõpetamisest kogu ühenduse õigustiku teemal tarbijaõiguse valdkonnas ning otsustest, mida lõpuks võidakse teha, ka kõige kokkusurutumas versioonis, mille komisjon esitab (10). |
| --- | --- |

3.1.6

Arvestades seda, kuidas on arenenud töö ühise tugiraamistiku osas (9), kahtleb komitee, kas on tasuv ja soovitatav muuta kõnealuse direktiivi läbivaatamine sõltuvaks töö ja konsultatsioonide lõpetamisest kogu ühenduse õigustiku teemal tarbijaõiguse valdkonnas ning otsustest, mida lõpuks võidakse teha, ka kõige kokkusurutumas versioonis, mille komisjon esitab (10).

| 3.1.7 | Samuti leiab komitee, et tulevikus direktiivi läbivaatamisel kasutatava ühenduse õigusakti õigusliku olemuse võiks uuesti läbi vaadata, kui arvatakse, et on võimalik vastata tingimustele, et antud valdkonna olulisi aspekte saab reguleerida määruse abil. See oleks kõige sobivam lähenemisviis (11), kus samas säilitataks põhieesmärk tagada taas tasakaal ja võrdsus asjaomaste poolte vahel, nagu peaks olema ettevõttes mõlema poole juuresolekul sõlmitud tehingute puhul. |
| --- | --- |

3.1.7

Samuti leiab komitee, et tulevikus direktiivi läbivaatamisel kasutatava ühenduse õigusakti õigusliku olemuse võiks uuesti läbi vaadata, kui arvatakse, et on võimalik vastata tingimustele, et antud valdkonna olulisi aspekte saab reguleerida määruse abil. See oleks kõige sobivam lähenemisviis (11), kus samas säilitataks põhieesmärk tagada taas tasakaal ja võrdsus asjaomaste poolte vahel, nagu peaks olema ettevõttes mõlema poole juuresolekul sõlmitud tehingute puhul.

3.2   Konkreetsed märkused

| 3.2.1 | Komisjoni märkused direktiivi kohta võib jagada kahte liiki:






  a) | märkused sõnastuse ja struktuuri kohta |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Komisjoni märkused direktiivi kohta võib jagada kahte liiki:

a)

märkused sõnastuse ja struktuuri kohta

| b) | märkused rakendamise kohta. |
| --- | --- |

b)

märkused rakendamise kohta.

A)   Sõnastus ja struktuur

| 3.2.2 | Direktiivi sõnastuse ja struktuuri osas nõustub komitee komisjoniga järgmistes punktides.






  a) | Mõni mõiste ja määratlus tuleks läbi vaadata, et selgitada nende tähendust (12). |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Direktiivi sõnastuse ja struktuuri osas nõustub komitee komisjoniga järgmistes punktides.

a)

Mõni mõiste ja määratlus tuleks läbi vaadata, et selgitada nende tähendust (12).

| b) | Eelteabe andmise aega ja tingimusi tuleks selgitada, et vältida erinevaid tõlgendusi. |
| --- | --- |

b)

Eelteabe andmise aega ja tingimusi tuleks selgitada, et vältida erinevaid tõlgendusi.

| c) | Mõned sätted tuleb kooskõlla viia ebaausate kaubandustavade direktiiviga (13). |
| --- | --- |

c)

Mõned sätted tuleb kooskõlla viia ebaausate kaubandustavade direktiiviga (13).

| d) | Vaja on paremat teavet tasuliste telefoniteenuste hindade kohta. |
| --- | --- |

d)

Vaja on paremat teavet tasuliste telefoniteenuste hindade kohta.

| e) | Kindlasti on tarvis taganemisõiguse ehk nn järelemõtlemisaja olemuse täielikumat kirjeldust, liigitust ja määratlust, kuna sel on kaks ülesannet: see on vahend, et kaitsta lepingu eesmärki tagada tarbija täielik nõusolek, ning samuti sanktsioon, kui ei täideta nõudeid, mida pakkuja peab järgima teavitamiskohustuste täitmisel (14). Eesmärk on viia see kooskõlla sarnaste, aga juriidiliselt erinevate mõistetega, nt järelemõtlemisõigus (warm up), taganemisõigus ja tühistamise õigus. |
| --- | --- |

e)

Kindlasti on tarvis taganemisõiguse ehk nn järelemõtlemisaja olemuse täielikumat kirjeldust, liigitust ja määratlust, kuna sel on kaks ülesannet: see on vahend, et kaitsta lepingu eesmärki tagada tarbija täielik nõusolek, ning samuti sanktsioon, kui ei täideta nõudeid, mida pakkuja peab järgima teavitamiskohustuste täitmisel (14). Eesmärk on viia see kooskõlla sarnaste, aga juriidiliselt erinevate mõistetega, nt järelemõtlemisõigus (warm up), taganemisõigus ja tühistamise õigus.

| f) | Ühtlustada tuleb ka kõnealune ajapiirang, selle arvestamise viis, selle kohaldamisest tulenevad mõjud, eelkõige finantsmõjud (hüvitamine, tagastamine jne), samuti mõju, mis on ajapiirangu otsesel või kaudsel lepingust väljajätmisel, ning ka erandid (15). |
| --- | --- |

f)

Ühtlustada tuleb ka kõnealune ajapiirang, selle arvestamise viis, selle kohaldamisest tulenevad mõjud, eelkõige finantsmõjud (hüvitamine, tagastamine jne), samuti mõju, mis on ajapiirangu otsesel või kaudsel lepingust väljajätmisel, ning ka erandid (15).

| g) | Eelkõige on vaja läbi vaadata oksjonitele kehtiv erand, arvestades mitte ainult seda, et samal väljendil on eri tõlgetes ja liikmesriikide õigustraditsioonides erinev juriidiline tähendus (16), vaid ka seda, et Internetis toimuvate oksjonite korral kerkivad esile eriprobleemid, mis direktiivi koostamise ajal ei olnud teada (17). |
| --- | --- |

g)

Eelkõige on vaja läbi vaadata oksjonitele kehtiv erand, arvestades mitte ainult seda, et samal väljendil on eri tõlgetes ja liikmesriikide õigustraditsioonides erinev juriidiline tähendus (16), vaid ka seda, et Internetis toimuvate oksjonite korral kerkivad esile eriprobleemid, mis direktiivi koostamise ajal ei olnud teada (17).

| 3.2.3 | Komitee ei nõustu komisjoni järgmiste märkustega.






  a) | Finantsteenused jäetakse algusest peale kaugmüügi ühtsest direktiivist täielikult välja (18). |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Komitee ei nõustu komisjoni järgmiste märkustega.

a)

Finantsteenused jäetakse algusest peale kaugmüügi ühtsest direktiivist täielikult välja (18).

| b) | Säilitatakse erinevus „kaugmüügi” ja „elektroonilise kaubanduse” direktiivide vahel, arvestades nende sisu osalist kattumist ning asjaolu, et nad pakuvad üksteisele vastukäivad lahendusi eeskirjade mitmetele põhiaspektidele identsetes olukordades (19). Seda põhjendatakse ilmselt lihtsalt asjaoluga, et õigusaktide sisemine „allikas” ei ole sama või seda ei ole eri üksuste vahel nõuetekohaselt koordineeritud. |
| --- | --- |

b)

Säilitatakse erinevus „kaugmüügi” ja „elektroonilise kaubanduse” direktiivide vahel, arvestades nende sisu osalist kattumist ning asjaolu, et nad pakuvad üksteisele vastukäivad lahendusi eeskirjade mitmetele põhiaspektidele identsetes olukordades (19). Seda põhjendatakse ilmselt lihtsalt asjaoluga, et õigusaktide sisemine „allikas” ei ole sama või seda ei ole eri üksuste vahel nõuetekohaselt koordineeritud.

| 3.2.4 | Samuti soovitab komitee, et komisjon püüaks lihtsustada kõiki kaugmüügiga seotud sätteid, mis asuvad praegu laiali eri õigusaktides, ning muudaks need kättesaadavamaks ja lihtsamalt mõistetavamaks. |
| --- | --- |

3.2.4

Samuti soovitab komitee, et komisjon püüaks lihtsustada kõiki kaugmüügiga seotud sätteid, mis asuvad praegu laiali eri õigusaktides, ning muudaks need kättesaadavamaks ja lihtsamalt mõistetavamaks.

B)   Rakendamisega seotud küsimused

| 3.2.5 | Arvestades oma teadmisi kogemuste kohta mõnes liikmesriigis, võib komitee nõustuda enamiku komisjoni märkustega direktiivi rakendamise osas ja neid toetada. Ometi leiab komitee, et teha tuleks põhjalikumat tööd, et anda täielik, mitte katkendlik ülevaade olukordadest, kus esinevad lahknevused või ühildumatus direktiivi ülevõtmisel või tõlgendamisel kõigis liikmesriikides.
  Seega kutsub komitee komisjoni üles pärast küsimustiku vastuste analüüsimist teostama vastavat uurimust ning teavitama selle tulemustest.
  Tuleks lisada, et komisjon ei ole veel teinud kättesaadavaks statistikat, mille abil hinnata kaugmüügi osa kõigis piiriülestes tehingutes või mis näitaks sellise ettevõtluse mahtu võrreldes tarbijatehingutega igas liikmesriigis. Eurobaromeetri viimase statistika põhjal (20) ei ole võimalik nimetatud teabe kohta piisavalt objektiivselt järeldusi teha. Kõnealune teave on äärmiselt oluline, et hinnata kaasamiskriteeriumeid ja kriteeriumeid, mille põhjal kindlaks teha, kas direktiivis sätestatud erandid on kohased. |
| --- | --- |

3.2.5

Arvestades oma teadmisi kogemuste kohta mõnes liikmesriigis, võib komitee nõustuda enamiku komisjoni märkustega direktiivi rakendamise osas ja neid toetada. Ometi leiab komitee, et teha tuleks põhjalikumat tööd, et anda täielik, mitte katkendlik ülevaade olukordadest, kus esinevad lahknevused või ühildumatus direktiivi ülevõtmisel või tõlgendamisel kõigis liikmesriikides.

Seega kutsub komitee komisjoni üles pärast küsimustiku vastuste analüüsimist teostama vastavat uurimust ning teavitama selle tulemustest.

Tuleks lisada, et komisjon ei ole veel teinud kättesaadavaks statistikat, mille abil hinnata kaugmüügi osa kõigis piiriülestes tehingutes või mis näitaks sellise ettevõtluse mahtu võrreldes tarbijatehingutega igas liikmesriigis. Eurobaromeetri viimase statistika põhjal (20) ei ole võimalik nimetatud teabe kohta piisavalt objektiivselt järeldusi teha. Kõnealune teave on äärmiselt oluline, et hinnata kaasamiskriteeriumeid ja kriteeriumeid, mille põhjal kindlaks teha, kas direktiivis sätestatud erandid on kohased.

| 3.2.6 | Komitee väljendab muret komisjoni suhtumise üle: ühelt poolt leiab komisjon direktiivi ülevõtmisel mitmeid probleeme, aga teisalt väljendab kahtlust selle asjakohasuse üle tarbijate usalduse tagamisel ning teatab, et ei kavatse teha muutusi ning ei teata rangematest meetmetest ülevõtmisega seotud probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

3.2.6

Komitee väljendab muret komisjoni suhtumise üle: ühelt poolt leiab komisjon direktiivi ülevõtmisel mitmeid probleeme, aga teisalt väljendab kahtlust selle asjakohasuse üle tarbijate usalduse tagamisel ning teatab, et ei kavatse teha muutusi ning ei teata rangematest meetmetest ülevõtmisega seotud probleemide lahendamiseks.

| 3.2.7 | Direktiivi 1997/7/EÜ kohaldamisala osas tunnistab komisjon ise, et direktiivis kehtestatud erandid on liikmesriikides üle võetud erinevalt ning mõned neist erandeist tuleks uuesti läbi vaadata. Seega kutsub komitee komisjoni üles võtma antud valdkonnas konkreetsemaid meetmeid. |
| --- | --- |

3.2.7

Direktiivi 1997/7/EÜ kohaldamisala osas tunnistab komisjon ise, et direktiivis kehtestatud erandid on liikmesriikides üle võetud erinevalt ning mõned neist erandeist tuleks uuesti läbi vaadata. Seega kutsub komitee komisjoni üles võtma antud valdkonnas konkreetsemaid meetmeid.

| 3.2.8 | Komitee ei ole nõus komisjoni hinnanguga miinimumklausli kasutamise tagajärgede osas. Nimelt leiab komisjon, et kõik nimetatud olukorrad tulenevad artiklis 14 kehtestatud rakendussätte ebaõigest kohaldamisest. |
| --- | --- |

3.2.8

Komitee ei ole nõus komisjoni hinnanguga miinimumklausli kasutamise tagajärgede osas. Nimelt leiab komisjon, et kõik nimetatud olukorrad tulenevad artiklis 14 kehtestatud rakendussätte ebaõigest kohaldamisest.

| 3.2.8.1 | Komitee arvab hoopis, et tõelised leitud lahknevused ei ole miinimumklausli ebaõige kohaldamise tulemus, vaid neid põhjustavad puudused direktiivi koostamisel, sõnastusel ning ülevõtmisel ja tõlkimisel. |
| --- | --- |

3.2.8.1

Komitee arvab hoopis, et tõelised leitud lahknevused ei ole miinimumklausli ebaõige kohaldamise tulemus, vaid neid põhjustavad puudused direktiivi koostamisel, sõnastusel ning ülevõtmisel ja tõlkimisel.

| 3.2.8.2 | Komitee leiab, et miinimumklausel, mis lubab liikmesriikidel kooskõlas asutamislepingu artikliga 153 säilitada või kehtestada miinimumühtlustamise direktiivide nõuetest rangemad nõuded, on kasulik vahend, mis tagab tarbijakaitse kõrge taseme ning võimaldab arvestada iga liikmesriigi süsteemi kultuuriliste, ühiskondlike ja juriidiliste eripärasid. |
| --- | --- |

3.2.8.2

Komitee leiab, et miinimumklausel, mis lubab liikmesriikidel kooskõlas asutamislepingu artikliga 153 säilitada või kehtestada miinimumühtlustamise direktiivide nõuetest rangemad nõuded, on kasulik vahend, mis tagab tarbijakaitse kõrge taseme ning võimaldab arvestada iga liikmesriigi süsteemi kultuuriliste, ühiskondlike ja juriidiliste eripärasid.

| 3.2.8.3 | Ometi soovitab komitee, et juhul kui tagatakse tarbijakaitse kõrgem tase, tuleks teatud õiguse valdkonnad täielikult ühtlustada — soovitavalt määruse abil, mis oleks ühtsuse tagamise vahend ning see võiks ka kehtida kõnealusele direktiivile. |
| --- | --- |

3.2.8.3

Ometi soovitab komitee, et juhul kui tagatakse tarbijakaitse kõrgem tase, tuleks teatud õiguse valdkonnad täielikult ühtlustada — soovitavalt määruse abil, mis oleks ühtsuse tagamise vahend ning see võiks ka kehtida kõnealusele direktiivile.

C)   Küsimused, mida ei käsitleta

| 3.2.9 | Komitee on arvamusel, et direktiivi läbivaatamisel tuleks veel kord uurida teatud küsimusi, mida teatises ei käsitleta. |
| --- | --- |

3.2.9

Komitee on arvamusel, et direktiivi läbivaatamisel tuleks veel kord uurida teatud küsimusi, mida teatises ei käsitleta.

| 3.2.10 | See kehtib eelkõige järgmiste punktide kohta:






  a) | võimalus finantsteenuste kaugturustust käsitlev direktiiv läbi vaadata paralleelselt kõnealuse direktiiviga; komitee on antud küsimuses täiesti erineval seisukohal kui komisjon oma 6. aprilli 2006. aasta teatises (KOM(2006) 161 lõplik); |
| --- | --- | --- |

3.2.10

See kehtib eelkõige järgmiste punktide kohta:

a)

võimalus finantsteenuste kaugturustust käsitlev direktiiv läbi vaadata paralleelselt kõnealuse direktiiviga; komitee on antud küsimuses täiesti erineval seisukohal kui komisjon oma 6. aprilli 2006. aasta teatises (KOM(2006) 161 lõplik);

| b) | „üksnes ühe või mitme sidevahendi kasutamise” põhimõtte säilitamine ülekaaluka kasutamise kontseptsiooni asemel (artikli 2 lõige 1); |
| --- | --- |

b)

„üksnes ühe või mitme sidevahendi kasutamise” põhimõtte säilitamine ülekaaluka kasutamise kontseptsiooni asemel (artikli 2 lõige 1);

| c) | lepingu sõlmimise taotluse kui ostukutse õiguslik olemus ning selle tingimuste ja omaduste kui ostu-müügi lepingu objekti peamiste elementide põhiolemus; |
| --- | --- |

c)

lepingu sõlmimise taotluse kui ostukutse õiguslik olemus ning selle tingimuste ja omaduste kui ostu-müügi lepingu objekti peamiste elementide põhiolemus;

| d) | kogu „tõendamiskohustuse” süsteem, mida direktiiviga ei reguleerita või reguleeritakse halvasti, viidates liikmesriikide üldistele õiguslikele põhimõtetele, mida rakendatakse tarbijalepingute puhul, juhul kui ei kasutata artikli 11 lõikes 3 ettenähtud ümberpööratud tõendamiskohustuse mehhanismi; |
| --- | --- |

d)

kogu „tõendamiskohustuse” süsteem, mida direktiiviga ei reguleerita või reguleeritakse halvasti, viidates liikmesriikide üldistele õiguslikele põhimõtetele, mida rakendatakse tarbijalepingute puhul, juhul kui ei kasutata artikli 11 lõikes 3 ettenähtud ümberpööratud tõendamiskohustuse mehhanismi;

| e) | suhete säilitamine „tarbijatega” — sõltumata arutelust selle mõiste määratluse korrektsuse üle (milles puudub üksmeel) — direktiivi ainsa keskpunktina, kui üldiselt on tegemist teatud omadustega müügiliigiga, ja mitte ainult saajaga, nagu on ette nähtud e-kaubanduse direktiivis; |
| --- | --- |

e)

suhete säilitamine „tarbijatega” — sõltumata arutelust selle mõiste määratluse korrektsuse üle (milles puudub üksmeel) — direktiivi ainsa keskpunktina, kui üldiselt on tegemist teatud omadustega müügiliigiga, ja mitte ainult saajaga, nagu on ette nähtud e-kaubanduse direktiivis;

| f) | tarvis on selgitada, mida mõeldakse „sidevahendi” ja „kaugmüügi või -teenuste osutamise skeemi” all, ning põhjalikumalt uurida kõnealuse kriteeriumi säilitamise õigustatust ja põhjendusi, miks arvatakse erikaitse alt välja tarbijad, kes sõlmivad kauglepinguid kõnealuseid vahendeid vaid juhuslikult kasutavate ettevõtetega; |
| --- | --- |

f)

tarvis on selgitada, mida mõeldakse „sidevahendi” ja „kaugmüügi või -teenuste osutamise skeemi” all, ning põhjalikumalt uurida kõnealuse kriteeriumi säilitamise õigustatust ja põhjendusi, miks arvatakse erikaitse alt välja tarbijad, kes sõlmivad kauglepinguid kõnealuseid vahendeid vaid juhuslikult kasutavate ettevõtetega;

| g) | õigustamatutena tunduvate erandite säilitamine direktiivi kohaldamisalasse mittekuuluvatele puhkusepakettidele, kinnisvara osaajalise kasutamise lepingutele ning toiduainete kaugmüügile; |
| --- | --- |

g)

õigustamatutena tunduvate erandite säilitamine direktiivi kohaldamisalasse mittekuuluvatele puhkusepakettidele, kinnisvara osaajalise kasutamise lepingutele ning toiduainete kaugmüügile;

| h) | klientidele osutatavate teenuste ja tootjapoolse garantii väljajätmine eelteabe loetelust, mis on tarvis üle vaadata kooskõlas garantiisid käsitleva direktiiviga (21); |
| --- | --- |

h)

klientidele osutatavate teenuste ja tootjapoolse garantii väljajätmine eelteabe loetelust, mis on tarvis üle vaadata kooskõlas garantiisid käsitleva direktiiviga (21);

| i) | eeskirjad kasutusõiguse, hoolduskohustuse ja kauba kaotamise või kahjustamise riski kohta ajavahemikul, mil tarbijal on õigus kaup tagastada, ning kauba transportimisel ettevõttest tarbijani või vastupidi, kauba tagastamisel sõltumata põhjusest (otsus kaup tagastada või selle sobimatus/defektid/kahjustused), kooskõlas garantiisid käsitleva direktiivi eeskirjadega; |
| --- | --- |

i)

eeskirjad kasutusõiguse, hoolduskohustuse ja kauba kaotamise või kahjustamise riski kohta ajavahemikul, mil tarbijal on õigus kaup tagastada, ning kauba transportimisel ettevõttest tarbijani või vastupidi, kauba tagastamisel sõltumata põhjusest (otsus kaup tagastada või selle sobimatus/defektid/kahjustused), kooskõlas garantiisid käsitleva direktiivi eeskirjadega;

| j) | lepingutes kasutatavate keelte kindlaksmääramine, mida ei tohiks enam jätta „liikmesriikide ülesandeks” (põhjendus 8); |
| --- | --- |

j)

lepingutes kasutatavate keelte kindlaksmääramine, mida ei tohiks enam jätta „liikmesriikide ülesandeks” (põhjendus 8);

| k) | „tööpäeva” määratlus ühenduse õigustikus: see on oluline tähtaegade ühtlustatud arvutamiseks, seda eelkõige piiriüleste tehingute puhul, või kõigi tähtaegade kehtestamine üksteisele järgnevate kalendripäevade alusel; |
| --- | --- |

k)

„tööpäeva” määratlus ühenduse õigustikus: see on oluline tähtaegade ühtlustatud arvutamiseks, seda eelkõige piiriüleste tehingute puhul, või kõigi tähtaegade kehtestamine üksteisele järgnevate kalendripäevade alusel;

| l) | taganemisõigusest teavitamise viis — kas nõutakse vastuvõtukinnitust või mitte — koos vastavate õiguslike tagajärgedega; |
| --- | --- |

l)

taganemisõigusest teavitamise viis — kas nõutakse vastuvõtukinnitust või mitte — koos vastavate õiguslike tagajärgedega;

| m) | lepingu mittetäitmisest tuleneva riski vältimine ning eeskirjad juhuks, kui ei täideta õigeaegselt lepingu kõiki punkte või täidetakse kaupade tarnimise või teenuste osutamise kohustust osaliselt (22); |
| --- | --- |

m)

lepingu mittetäitmisest tuleneva riski vältimine ning eeskirjad juhuks, kui ei täideta õigeaegselt lepingu kõiki punkte või täidetakse kaupade tarnimise või teenuste osutamise kohustust osaliselt (22);

| n) | erandi säilitamine kaupadele, mis on toodetud vastavalt tarbija kirjeldusele; |
| --- | --- |

n)

erandi säilitamine kaupadele, mis on toodetud vastavalt tarbija kirjeldusele;

| o) | vajadus pöörata rohkem tähelepanu üha sagedamini ilmnevale nähtusele, et müüki korraldatakse telefoni või mobiiltelefoni (m-kaubandus) kaudu, seejuures tuleks kaaluda nõusoleku (opt-in) süsteemi kehtestamist kaitseks soovimatute pakkumiste eest; |
| --- | --- |

o)

vajadus pöörata rohkem tähelepanu üha sagedamini ilmnevale nähtusele, et müüki korraldatakse telefoni või mobiiltelefoni (m-kaubandus) kaudu, seejuures tuleks kaaluda nõusoleku (opt-in) süsteemi kehtestamist kaitseks soovimatute pakkumiste eest;

| p) | viide eeskirjadele, mis on kehtestatud direktiivis, milles käsitletakse kaupade võltsimist ja sertifitseerimist ning autoriõiguse kaitset ja sellega seonduvaid õigusi, mis kujutavad endast eriti nõrka kohta kaugmüügi valdkonnas; |
| --- | --- |

p)

viide eeskirjadele, mis on kehtestatud direktiivis, milles käsitletakse kaupade võltsimist ja sertifitseerimist ning autoriõiguse kaitset ja sellega seonduvaid õigusi, mis kujutavad endast eriti nõrka kohta kaugmüügi valdkonnas;

| q) | laiendada kohustust jagada teavet kõigile huvitatud pooltele, pöörates erilist tähelepanu kõige enam kaitset vajavatele tarbijarühmadele (nt alaealised, vanemad inimesed või puuetega inimesed), nagu see on juba kehtestatud ebaausaid kaubandustavasid käsitlevas direktiivis; |
| --- | --- |

q)

laiendada kohustust jagada teavet kõigile huvitatud pooltele, pöörates erilist tähelepanu kõige enam kaitset vajavatele tarbijarühmadele (nt alaealised, vanemad inimesed või puuetega inimesed), nagu see on juba kehtestatud ebaausaid kaubandustavasid käsitlevas direktiivis;

| r) | vajadus kehtestada tõhusad ja piisavalt hoiatavad sanktsioonid direktiivis toodud kohustuste mittetäitmise puhuks. |
| --- | --- |

r)

vajadus kehtestada tõhusad ja piisavalt hoiatavad sanktsioonid direktiivis toodud kohustuste mittetäitmise puhuks.

| 3.2.11 | Komitee arvates on väga oluline kõnealuste küsimustega asjakohaselt tegeleda, et saavutada direktiivis seatud eesmärgid, st tagada tarbijatele kaugmüügi kaudu omandatud kaupade ja teenuste puhul samasugune kaitse nagu mõlema poole juuresolekul sõlmitud lepingute puhul. |
| --- | --- |

3.2.11

Komitee arvates on väga oluline kõnealuste küsimustega asjakohaselt tegeleda, et saavutada direktiivis seatud eesmärgid, st tagada tarbijatele kaugmüügi kaudu omandatud kaupade ja teenuste puhul samasugune kaitse nagu mõlema poole juuresolekul sõlmitud lepingute puhul.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komisjon otsustas meelega jätta oma seisukohavõttudest ja märkustest välja sellised küsimused nagu „tellimata asja saatmine”, „kaardimaksed” ja „kaitsevahendid”.

1

(2)  EMSK arvamus, EÜT C 19/111, 25.1.1993, raportöör: Roberto Bonvicini.

2

(3)  EMSK arvamus, EÜT C 169/43, 16.6.1999, raportöör: Manuel Ataķde Ferreira.

3

(4)  Vt „La protection des consommateurs acheteurs ą distance”, CEDOCi organiseeritud seminari protokoll, toimetanud Bernd Stauder 1999; kõige olulisemad ettekanded on järgmistelt autoritelt: Hans Micklitz, Jules Stuyck, Peter Rott ja Geraint Howells (Bruylant, 1999).

4

(5)  Belgia (?), Ungari, Läti ja Leedu.

5

(6)  Vt nt väljendid ... „on komisjonil siiski arvamus...” punkti 3 teises lõikes ja „Komisjon on seisukohal...” sama punkti kolmandas lõikes.

6

(7)  „EC Consumer Law Compendium — Comparative Analysis”, prof dr Hans Schulte-Nolke, dr Christian Twigg-Flesner ja dr Martin Ebers, 12. detsember 2006, University of Bielefeld (koostatud Euroopa Komisjoni jaoks teenuslepingu nr 17.020100/04/389299 raames: „Annotated Compendium including a comparative analysis of the Community consumer acquis”).

7

(8)  KOM(2006) 744 lõplik, 8. veebruar 2007; komitee on juba loonud teemakohase uurimisrühma arvamuse koostamiseks ja selle raportöör on hr Adams.

8

(9)  Selle vajalikkus on kahtluse alla seatud mõnes parimas hiljutises teoorias (vt „The need for a European Contract Law — Empirical and Legal Perspectives”, Jan Smits, Europa Law Publishing, Groningen, 2005).

9

(10)  2003. aasta mais oli komisjoni nimekirjas 22 ühenduse õigusakti, mis kuulusid läbivaatamisele, nüüd on arvu vähendatud ainult 8 direktiivini.

10

(11)  Määruse abil oleks võimalik parandada mitmeid komisjoni kirjeldatud olukordi, kus kaugmüügidirektiivi ei ole veel üle võetud või see on valesti üle võetud, nt artikli 4 lõige 2 hea usu põhimõtte kohta, artikkel 6 hüvitamise ajapiirangute kohta, kui kasutatakse taganemisõigust, ning olukordade kohta, kus taganemisõigus ei kehti. Sellise määrusega saaks konkreetsemalt hõlmata selliseid valdkondi nagu mõistete määratlemine, nende kohaldamine kaupadele ja isikutele ning vastavatele eranditele, teavitamise vorm, sisu, ulatus ja ajastus, taganemisõiguse kasutamine ja tagajärjed, lepingu sõlmimine ja maksekord ning ausa kaubanduse põhimõte, mis on eriti oluline.

11

(12)  Näiteks mõisted „kaugmüügi skeem”, „sidevõrgu operaator”, „kinnisasjaõigused”, eelkõige „kinnisvara osaajalise kasutamise” puhul, „regulaarsed kohaletoojad”, „transporditeenused”, sh autorent, „teatavatel asjaoludel”, „püsiv andmekandja” jne.

12

(13)  11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, ELT L 149, 11.6.2006; EMSK arvamus: ELT C 108, 30.4.2004.

13

(14)  Vt Cristine Amato: „Per un diritto europeo dei contratti con i consumatori” (Euroopa tarbijalepinguõiguse suunas), lk 329, Giuffré, Milan 2003.

14

(15)  Tuleks märkida, et direktiivi 97/7/EÜ vastuvõtmisel kutsus nõukogu komisjoni üles uurima võimalust ühtlustada kehtivates tarbijakaitsedirektiivides olemasolevad viisid, kuidas järelemõtlemisperioode arvutatakse.

15

(16)  Näiteks Portugali õiguses ei ole juriidilisel mõistel „leilćo” sama tähendus nagu mõistetel „vente aux enchčres”, „auction” ja „vendita all'asta” vastavalt Prantsuse, Anglo-Saksi või Itaalia õiguses.

16

(17)  Vt olulist artiklit: prof Gerard Spindler, University of Gottingen, „Internet-Auctions versus Consumer Protection: The Case of the Distant Selling Directive”, German Law Journal, 2005 Vol. 06 nr 3, lk 725 jj.

17

(18)  Komitee on seda väljendanud arvamuses direktiivi ettepaneku kohta, mis käsitleb tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus EÜT C 169/43, 16.6.1999), raportöör: Manuel Ataķde Ferreira. Seda seisukohta väljendas ka Euroopa Parlament kahel lugemisel.

18

(19)  8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ, EÜT L 178, 17.7.2000. See seisukoht esitati arvamuses kõnealuse direktiivi kohta, EÜT C 169/36, 16.6.1999, raportöör: Harald Glatz.

19

(20)  Vt Eurobaromeetri eriväljaannet nr 252, „Consumer protection in the Internal Market” (2006. aasta september), mille tellis tervise ja tarbijakaitse peadirektoraat ning koordineeris teabevahetuse peadirektoraat. Need andmed näitavad siiski üldiseid tarbijasuundumusi ühenduse meetmete kontekstis siseturu lõpuleviimise valdkonnas.

20

(21)  25. mai 1999. aasta direktiiv 1999/44/EÜ, EÜT L 171, 7.7.1999. EMSK on oma arvamuses kaugmüüki käsitleva direktiivi ettepaneku kohta viidanud sellele, et tarbijaid tuleks teavitada garantiitingimuste olemasolust, eelkõige lepingu mittetäitmise või hilinenud täitmise puhul.

21

(22)  EMSK on oma seisukohta kõnealuses küsimuses juba avaldanud kaugmüügi direktiivi käsitlevas arvamuses, juhtides komisjoni tähelepanu vajadusele tagada finantshuvide säilitamine ja lepingu mittetäitmisest tulenevate riskide vältimine (nt sanktsioonide kehtestamise abil). Lisaks tegi komitee ettepaneku, et kõnealuses valdkonnas tegutsevad ettevõtted võiksid selliste olukordade tarvis luua tagatisfondi.

22

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/33

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse seoses aktsiaseltside ühinemisel või jagunemisel ette nähtud sõltumatu eksperdiaruande nõudega nõukogu direktiivi 78/855/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist, ning nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside jagunemist”

KOM(2007) 91 lõplik — 2007/0035 (COD)

(2007/C 175/08)

29. märtsil 2007. aastal otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse seoses aktsiaseltside ühinemisel või jagunemisel ette nähtud sõltumatu eksperdiaruande nõudega nõukogu direktiivi 78/855/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist, ning nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside jagunemist”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 3. mail 2007. Üksikraportöör oli pr SÁNCHEZ MIGUEL.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 143, vastu hääletas 26, erapooletuks jäi 12.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Komisjoni ettepanek aktsiaseltside ühinemist ja jagunemist käsitlevate eeskirjade muutmiseks on osa ELi äriühinguõiguse kaasajastamise ja ettevõtete juhtimise parandamise kavast (1). Ettepanekus nähakse ette tegevuskava, mille eesmärk on eeskirjade põhjalik muutmine lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ja mis on ulatuslikum kui üksnes valmimisjärgus direktiiviettepanekute vastuvõtmine. |
| --- | --- |

1.1

Komisjoni ettepanek aktsiaseltside ühinemist ja jagunemist käsitlevate eeskirjade muutmiseks on osa ELi äriühinguõiguse kaasajastamise ja ettevõtete juhtimise parandamise kavast (1). Ettepanekus nähakse ette tegevuskava, mille eesmärk on eeskirjade põhjalik muutmine lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ja mis on ulatuslikum kui üksnes valmimisjärgus direktiiviettepanekute vastuvõtmine.

| 1.2 | Üldisemas plaanis on lisaks sellele Euroopa Liidus halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi (2) III lisas ära toodud kümme konkreetset kiireloomuliste meetmete ettepanekut, mille eesmärk on vähendada teisejärgulisi nõudeid, mis ei mõjuta õigusliku kaitse taset. See on ka käesolevas arvamuses käsitletava ettepaneku eesmärk, sest selles piirdutakse ühinemis- või jagunemislepingu tingimusi käsitlevast eksperdiaruandest loobumisega, kui selles on kokku leppinud kõik aktsionärid. |
| --- | --- |

1.2

Üldisemas plaanis on lisaks sellele Euroopa Liidus halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi (2) III lisas ära toodud kümme konkreetset kiireloomuliste meetmete ettepanekut, mille eesmärk on vähendada teisejärgulisi nõudeid, mis ei mõjuta õigusliku kaitse taset. See on ka käesolevas arvamuses käsitletava ettepaneku eesmärk, sest selles piirdutakse ühinemis- või jagunemislepingu tingimusi käsitlevast eksperdiaruandest loobumisega, kui selles on kokku leppinud kõik aktsionärid.

| 1.3 | Taustteabena tuleb märkida, et piiratud vastutusega äriühingute piiriülest ühinemist käsitleva direktiivi 2005/56/EÜ (3) artikli 8 lõikes 4 on erandina sätestatud, et eksperdiaruande koostamine ühinemiskava kohta ei ole vajalik, kui kõik osanikud sellest loobuvad. Samamoodi lisati viimase muudatusega direktiivi 77/91/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside asutamist ning nende kapitali säilitamist ja muutmist (4), uued artiklid 10a ja 10b, milles tehakse mitterahaliste sissemaksete puhul eksperdiaruande suhtes erand, kui on täidetud teatud tingimused, mis tagavad sissemakstud vara tegeliku väärtuse. |
| --- | --- |

1.3

Taustteabena tuleb märkida, et piiratud vastutusega äriühingute piiriülest ühinemist käsitleva direktiivi 2005/56/EÜ (3) artikli 8 lõikes 4 on erandina sätestatud, et eksperdiaruande koostamine ühinemiskava kohta ei ole vajalik, kui kõik osanikud sellest loobuvad. Samamoodi lisati viimase muudatusega direktiivi 77/91/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside asutamist ning nende kapitali säilitamist ja muutmist (4), uued artiklid 10a ja 10b, milles tehakse mitterahaliste sissemaksete puhul eksperdiaruande suhtes erand, kui on täidetud teatud tingimused, mis tagavad sissemakstud vara tegeliku väärtuse.

2.   Ettepaneku põhisisu

| 2.1 | Aktsiaseltsidele ühinemist ja jagunemist käsitlevate direktiivide muutmise eesmärk on viia need vastavusse piiriülest ühinemist käsitleva direktiiviga selles osas, mis puudutab ühinemis- või jagunemislepingu kohta koostatavast eksperdiaruandest loobumist, kui selles on kokku leppinud kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud. |
| --- | --- |

2.1

Aktsiaseltsidele ühinemist ja jagunemist käsitlevate direktiivide muutmise eesmärk on viia need vastavusse piiriülest ühinemist käsitleva direktiiviga selles osas, mis puudutab ühinemis- või jagunemislepingu kohta koostatavast eksperdiaruandest loobumist, kui selles on kokku leppinud kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud.

3.   Ettepanekuga seotud märkused

| 3.1 | EMSK jälgib huviga lihtsustamist ja eriti Euroopa ettevõtete halduskoormuse vähendamist. Komitee näeb kõnealust ettepanekut osana sellest protsessist; ettepanekus kaitstakse eelkõige aktsionäride huve, nõudes ühinemis- või jagunemislepingut käsitlevast eksperdiaruandest loobumiseks kõigi aktsionäride ühehäälset nõusolekut. |
| --- | --- |

3.1

EMSK jälgib huviga lihtsustamist ja eriti Euroopa ettevõtete halduskoormuse vähendamist. Komitee näeb kõnealust ettepanekut osana sellest protsessist; ettepanekus kaitstakse eelkõige aktsionäride huve, nõudes ühinemis- või jagunemislepingut käsitlevast eksperdiaruandest loobumiseks kõigi aktsionäride ühehäälset nõusolekut.

| 3.2 | Siiski näeb komitee ka probleeme, seda eriti suurte aktsiaseltside ühinemise puhul, sest aktsionäre, kellest enamik on investorid, on mitmesuguseid. Kui aktsiaid ei hallata otse, võivad vähemusaktsionäride huvid jääda kaitseta ja nad võivad olla sunnitud aktsepteerima väärtpaberite haldajate kokkuleppeid. Praegused eeskirjad annavad aktsionäridele vaidlustamise ja taganemise õiguse, kui nad on eriarvamusel kõnealuste tehingute majanduslike tagajärgede suhtes, eriti aktsiate vahetuse puhul, kuid ühinemist käsitleva eksperdiaruande puudumine teeb selle õiguse kasutamise palju raskemaks. |
| --- | --- |

3.2

Siiski näeb komitee ka probleeme, seda eriti suurte aktsiaseltside ühinemise puhul, sest aktsionäre, kellest enamik on investorid, on mitmesuguseid. Kui aktsiaid ei hallata otse, võivad vähemusaktsionäride huvid jääda kaitseta ja nad võivad olla sunnitud aktsepteerima väärtpaberite haldajate kokkuleppeid. Praegused eeskirjad annavad aktsionäridele vaidlustamise ja taganemise õiguse, kui nad on eriarvamusel kõnealuste tehingute majanduslike tagajärgede suhtes, eriti aktsiate vahetuse puhul, kuid ühinemist käsitleva eksperdiaruande puudumine teeb selle õiguse kasutamise palju raskemaks.

| 3.3 | Samuti leiab komitee, et aktsiaseltside võlausaldajad ja töötajad jäävad kaitseta teadmatuse tõttu, mis tuleneb objektiivse, ekspertide antud hinnangu puudumisest. Võlausaldajail on pärast ühinemisteate avaldamist õigus ühinemine vaidlustada, kui nende nõuded ei ole tagatud, kuid tuleb silmas pidada, et ei ühinemist ega jagunemist käsitlevas direktiivis ei ole reguleeritud töötajate õigused, samas kui piiriülest ühinemist käsitleva direktiivi artiklis 16 nähakse ette töötajate osalemise võimalus, mis kohaste teabekanalite abil annab parema tulemuse. |
| --- | --- |

3.3

Samuti leiab komitee, et aktsiaseltside võlausaldajad ja töötajad jäävad kaitseta teadmatuse tõttu, mis tuleneb objektiivse, ekspertide antud hinnangu puudumisest. Võlausaldajail on pärast ühinemisteate avaldamist õigus ühinemine vaidlustada, kui nende nõuded ei ole tagatud, kuid tuleb silmas pidada, et ei ühinemist ega jagunemist käsitlevas direktiivis ei ole reguleeritud töötajate õigused, samas kui piiriülest ühinemist käsitleva direktiivi artiklis 16 nähakse ette töötajate osalemise võimalus, mis kohaste teabekanalite abil annab parema tulemuse.

| 3.4 | Õigusakti tõhusus sõltub sellest, kas sellega on tagatud kõigi õigustoiminguga (käesoleval juhul ühinemise või jagunemisega) seotud asjaosaliste õigused. Kuna tegemist on keeruliste õigustoimingutega, on vaja vahendeid nende läbipaistvuse tagamiseks ja poolte konfliktide vältimiseks. Eksperdiaruandest loobumine kõigi aktsionäride nõusolekul peaks toimuma direktiivi 2006/68/EÜ artiklis 10a sätestatud tingimustel, st kui on tegemist varaga vabalt kaubeldavate väärtpaberite näol või rahaturu instrumentide näol või hiljuti sõltumatute ekspertide poolt hinnatud varaga, kuna neil juhtudel on väärtus kontrollitav ja kooskõlas asjaomaste eeskirjadega. |
| --- | --- |

3.4

Õigusakti tõhusus sõltub sellest, kas sellega on tagatud kõigi õigustoiminguga (käesoleval juhul ühinemise või jagunemisega) seotud asjaosaliste õigused. Kuna tegemist on keeruliste õigustoimingutega, on vaja vahendeid nende läbipaistvuse tagamiseks ja poolte konfliktide vältimiseks. Eksperdiaruandest loobumine kõigi aktsionäride nõusolekul peaks toimuma direktiivi 2006/68/EÜ artiklis 10a sätestatud tingimustel, st kui on tegemist varaga vabalt kaubeldavate väärtpaberite näol või rahaturu instrumentide näol või hiljuti sõltumatute ekspertide poolt hinnatud varaga, kuna neil juhtudel on väärtus kontrollitav ja kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.

4.   Järeldused

| 4.1 | EMSK möönab, et aktsiaseltsidele ühinemist ja jagunemist käsitlevate direktiivide muutmise ettepanek on osa suundumusest vähendada Euroopa ettevõtete halduskoormust. Siiski tuleb silmas pidada, et kõnealuseid õigustoiminguid tehakse sagedamini suurtes piiratud vastutusega äriühingutes, kus aktsionäride hulgas on nii portfelli haldajad kui ka investoreid, kellel on erinevad huvid. Investorite eesmärk on saada oma aktsiate vahetamisest võimalikult suurt kasu. |
| --- | --- |

4.1

EMSK möönab, et aktsiaseltsidele ühinemist ja jagunemist käsitlevate direktiivide muutmise ettepanek on osa suundumusest vähendada Euroopa ettevõtete halduskoormust. Siiski tuleb silmas pidada, et kõnealuseid õigustoiminguid tehakse sagedamini suurtes piiratud vastutusega äriühingutes, kus aktsionäride hulgas on nii portfelli haldajad kui ka investoreid, kellel on erinevad huvid. Investorite eesmärk on saada oma aktsiate vahetamisest võimalikult suurt kasu.

| 4.2 | Muudatusettepaneku eesmärk peab olema kaitsta kõnealuste õigustoimingute kõigi poolte üldisi huve. Selles osas tagasid ekspertide hinnangud suurema läbipaistvuse ja ühinemis- või jagunemislepingutes sisalduvate pakkumiste usaldusväärsuse, kuna eksperdid on aruande eest vastutavad ja seetõttu tuginevad selles objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

4.2

Muudatusettepaneku eesmärk peab olema kaitsta kõnealuste õigustoimingute kõigi poolte üldisi huve. Selles osas tagasid ekspertide hinnangud suurema läbipaistvuse ja ühinemis- või jagunemislepingutes sisalduvate pakkumiste usaldusväärsuse, kuna eksperdid on aruande eest vastutavad ja seetõttu tuginevad selles objektiivsetele kriteeriumidele.

| 4.3 | Lisaks leiab komitee, et põhieeskirjad ekspertide kaasamise kohta on sätestatud teise direktiivi artiklites 10, 10a ja 10b, kus eksperdiaruandest loobumise tingimuseks seatakse väärtuse hiljutise kontrollitava hindamise olemasolu. |
| --- | --- |

4.3

Lisaks leiab komitee, et põhieeskirjad ekspertide kaasamise kohta on sätestatud teise direktiivi artiklites 10, 10a ja 10b, kus eksperdiaruandest loobumise tingimuseks seatakse väärtuse hiljutise kontrollitava hindamise olemasolu.

| 4.4 | Komitee leiab samuti, et tuleks arvesse võtta kümnendat direktiivi, mis avaldati alles hiljuti ja mis vastab paremini äriühinguõigusega kaitstud huvide uutele kriteeriumidele, võttes arvesse mitte üksnes aktsionäre ja võlausaldajaid, vaid ka töötajaid, kes on osa ettevõtte struktuurist. Seetõttu peab komitee vajalikuks laiendada ettepaneku sisu vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 16, sest see on paremini kooskõlas ühinemist ja jagunemist käsitlevate riiklike eeskirjade ühtlustamise eesmärgile. |
| --- | --- |

4.4

Komitee leiab samuti, et tuleks arvesse võtta kümnendat direktiivi, mis avaldati alles hiljuti ja mis vastab paremini äriühinguõigusega kaitstud huvide uutele kriteeriumidele, võttes arvesse mitte üksnes aktsionäre ja võlausaldajaid, vaid ka töötajaid, kes on osa ettevõtte struktuurist. Seetõttu peab komitee vajalikuks laiendada ettepaneku sisu vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 16, sest see on paremini kooskõlas ühinemist ja jagunemist käsitlevate riiklike eeskirjade ühtlustamise eesmärgile.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile KOM(2003) 284 lõplik.

1

(2)  KOM(2007) 23 lõplik.

2

(3)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 1.

3

(4)  Direktiiv 2006/68/EÜ, ELT L 264, 25.9.2006.

4

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Järgmised muudatusettepanekud, mis pandi korraga hääletusele ja mis kogusid hääletamisel veerandi antud häältest, lükati arutelu käigus tagasi.

1)   Punkt 3.2 välja jätta

| „3.2 | Siiski näeb komitee ka probleeme, seda eriti suurte aktsiaseltside ühinemise puhul, sest aktsionäre, kellest enamik on investorid, on mitmesuguseid. Kui aktsiaid ei hallata otse, võivad vähemusaktsionäride huvid jääda kaitseta ja nad võivad olla sunnitud aktsepteerima väärtpaberite haldajate kokkuleppeid. Praegused eeskirjad annavad aktsionäridele vaidlustamise ja taganemise õiguse, kui nad on eriarvamusel kõnealuste tehingute majanduslike tagajärgede suhtes, eriti aktsiate vahetuse puhul, kuid ühinemist käsitleva eksperdiaruande puudumine teeb selle õiguse kasutamise palju raskemaks.” |
| --- | --- |

„3.2

Motivatsioon

Aktsiaseltsidele ühinemist ja jagunemist käsitlevate direktiivide muutmise eesmärk on viia need vastavusse piiriülest ühinemist käsitleva direktiiviga selles osas, mis puudutab ühinemis- või jagunemislepingu kohta koostatavast eksperdiaruandest loobumist, kui selles on kokku leppinud kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud. Menetluste lihtsustamise ettepanek aitab edendada ettevõtete tõhusust ja konkurentsivõimet, kuid see ei piira siiski vähemusaktsionäride ja aktsiaseltside võlausaldajate kaitset.

Kui otsused võetakse vastu ühehäälselt, ei teki punktis 3.2 tõstatatud probleeme. Aktsionärid valivad väärtpaberite haldajad just oma huvide kaitsmiseks. Seega ei teki probleemi, et võetakse vastu otsuseid, mis on vastuolus vähemusaktsionäride huvidega, kuna ka nemad peavad andma oma nõusoleku.

2)   Punkt 3.3 välja jätta

| „3.3 | Samuti leiab komitee, et aktsiaseltside võlausaldajad ja töötajad jäävad kaitseta teadmatuse tõttu, mis tuleneb objektiivse, ekspertide antud hinnangu puudumisest. Võlausaldajail on pärast ühinemisteate avaldamist õigus ühinemine vaidlustada, kui nende nõuded ei ole tagatud, kuid tuleb silmas pidada, et ei ühinemist ega jagunemist käsitlevas direktiivis ei ole reguleeritud töötajate õigused, samas kui piiriülest ühinemist käsitleva direktiivi artiklis 16 nähakse ette töötajate osalemise võimalus, mis kohaste teabekanalite abil annab parema tulemuse.” |
| --- | --- |

„3.3

Motivatsioon:

Punkti 3.3 juures tuleb täpsustada, et nii aktsiaseltside ühinemised kui ka jagunemised on spetsiifilised aktsiaseltside probleemid. Võlausaldajatel on vääramatu ja tunnustatud õigus kasutada oma vaidlustusõigust ühinemisprojekti või asjaomase teate avaldamise hetkest alates. Komisjoni ettepanekuga ei soovita nimetatud õigust kaotada, vaid menetlusi lihtsustada. Töötajate õiguste osas ei muuda ühinemisprojekti ja ekspertide vastutusel koostatud hinnangu olemasolu nende olukorda mitte mingil moel. Lisaks võiks ekspertide hinnangu koostamiseks vajaminevaid summasid — mis on mõnikord tähelepanuväärselt suured — kasutada töötajate töötingimuste ja töötasu parandamiseks.

3)   Punkt 3.4 välja jätta

| „3.4 | Õigusakti tõhusus sõltub sellest, kas sellega on tagatud kõigi õigustoiminguga (käesoleval juhul ühinemise või jagunemisega) seotud asjaosaliste õigused. Kuna tegemist on keeruliste õigustoimingutega, on vaja vahendeid nende läbipaistvuse tagamiseks ja poolte konfliktide vältimiseks. Eksperdiaruandest loobumine kõigi aktsionäride nõusolekul peaks toimuma direktiivi 2006/68/EÜ artiklis 10a sätestatud tingimustel, st kui on tegemist varaga vabalt kaubeldavate väärtpaberite näol või rahaturu instrumentide näol või hiljuti sõltumatute ekspertide poolt hinnatud varaga, kuna neil juhtudel on väärtus kontrollitav ja kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.” |
| --- | --- |

„3.4

Motivatsioon

Arvamuse eelnõu punktis 3.4 viidatakse artiklile 10a Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivis 2006/68/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/91/EMÜ aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmise osas. Kõnealune artikkel ei ole antud juhul kohaldatav ja direktiivi ettepanekus seda ei muudeta. Direktiivi 2006/68/EÜ artiklis 10a nähakse ette tingimused eelneva õiglase hindamise läbiviimiseks sõltumatu ja tunnustatud eksperdi poolt ning võimaluse korraldada hiljem haldus- või juhtorgani algatusel ja vastutusel uus hindamine. Nimetatud uue hindamise puudumisel võivad vähemusaktsionärid, kellele kuulub vähemalt 5 % märgitud kapitalist, nõuda hindamist sõltumatu eksperdi poolt. Kuna määruses viidatakse äärmiselt harva esinevale, kuid selgesti määratletud olukorrale — kõigi aktsionäride ühehäälne otsus –, ei teki arvamuse eelnõu punktis 3.4 kirjeldatud huvipoolte konflikti probleemi.

4)   Muuta punkti 4.1

| „4.1 | EMSK möönab, et aktsiaseltsidele ühinemist ja jagunemist käsitlevate direktiivide muutmise ettepanek on osa suundumusest vähendada Euroopa ettevõtete halduskoormust, ning kiidab seega vaatluse all olevad õigusnormid heaks. Siiski tuleb silmas pidada, et kõnealuseid õigustoiminguid tehakse sagedamini suurtes piiratud vastutusega äriühingutes, kus aktsionäride hulgas on nii portfelli haldajad kui ka investoreid, kellel on erinevad huvid Investorite eesmärk on saada oma aktsiate vahetamisest võimalikult suurt kasu.” |
| --- | --- |

„4.1

EMSK möönab, et aktsiaseltsidele ühinemist ja jagunemist käsitlevate direktiivide muutmise ettepanek on osa suundumusest vähendada Euroopa ettevõtete halduskoormust, ning kiidab seega vaatluse all olevad õigusnormid heaks. Siiski tuleb silmas pidada, et kõnealuseid õigustoiminguid tehakse sagedamini suurtes piiratud vastutusega äriühingutes, kus aktsionäride hulgas on nii portfelli haldajad kui ka investoreid, kellel on erinevad huvid Investorite eesmärk on saada oma aktsiate vahetamisest võimalikult suurt kasu.”

Motivatsioon

Esitatakse suuliselt.

5)   Punkt 4.2 välja jätta

| „4.2 | Muudatusettepaneku eesmärk peab olema kaitsta kõnealuste õigustoimingute kõigi poolte üldisi huve. Selles osas tagasid ekspertide hinnangud suurema läbipaistvuse ja ühinemis- või jagunemislepingutes sisalduvate pakkumiste usaldusväärsuse, kuna eksperdid on aruande eest vastutavad ja seetõttu tuginevad selles objektiivsetele kriteeriumidele”. |
| --- | --- |

„4.2

Muudatusettepaneku eesmärk peab olema kaitsta kõnealuste õigustoimingute kõigi poolte üldisi huve. Selles osas tagasid ekspertide hinnangud suurema läbipaistvuse ja ühinemis- või jagunemislepingutes sisalduvate pakkumiste usaldusväärsuse, kuna eksperdid on aruande eest vastutavad ja seetõttu tuginevad selles objektiivsetele kriteeriumidele”.

Motivatsioon

Vt motivatsioon punktide 3.2, 3.3 ja 3.4 väljajätmise kohta.

6)   Punkt 4.3 välja jätta

| „4.3 | Lisaks leiab komitee, et põhieeskirjad ekspertide kaasamise kohta on sätestatud teise direktiivi artiklites 10, 10a ja 10b, kus eksperdiaruandest loobumise tingimuseks seatakse väärtuse hiljutise kontrollitava hindamise olemasolu”. |
| --- | --- |

„4.3

Motivatsioon

Vt motivatsioon punktide 3.2, 3.3 ja 3.4 väljajätmise kohta.

7)   Punkt 4.4 välja jätta

| „4.4 | Komitee leiab samuti, et tuleks arvesse võtta kümnendat direktiivi, mis avaldati alles hiljuti ja mis vastab paremini äriühinguõigusega kaitstud huvide uutele kriteeriumidele, võttes arvesse mitte üksnes aktsionäre ja võlausaldajaid, vaid ka töötajaid, kes on osa ettevõtte struktuurist.
  Seetõttu peab komitee vajalikuks laiendada ettepaneku sisu vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 16, sest see on paremini kooskõlas ühinemist ja jagunemist käsitlevate riiklike eeskirjade ühtlustamise eesmärgile”. |
| --- | --- |

„4.4

Motivatsioon

Vt motivatsioon punktide 3.2, 3.3 ja 3.4 väljajätmise kohta.

Hääletuse tulemus

Poolt: 44

Vastu: 104

Erapooletuid: 28

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/37

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta”

KOM(2007) 90 lõplik — 2007/0037 (COD)

(2007/C 175/09)

11. mail 2007. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta”

Komitee juhatus tegi käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) pearaportööriks Daniel Gkofase ja võttis vastu järgmise arvamuse.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele edastatud ettepanekus käsitletakse kahe määruse muutmist: määrus nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele edastatud ettepanekus käsitletakse kahe määruse muutmist: määrus nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta.

| 1.2 | EMSK arvab, et ühenduse parema õigusloome poliitika seisukohast on väga oluline vähendada olemasolevatest õigusaktidest tulenevat ettevõtete halduskoormust, kuna see on ettevõtete konkurentsivõime suurendamisel ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel otsustava tähtsusega. Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade” ning komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus” aitavad kaasa nimetatud eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

1.2

EMSK arvab, et ühenduse parema õigusloome poliitika seisukohast on väga oluline vähendada olemasolevatest õigusaktidest tulenevat ettevõtete halduskoormust, kuna see on ettevõtete konkurentsivõime suurendamisel ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel otsustava tähtsusega. Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade” ning komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus” aitavad kaasa nimetatud eesmärgi saavutamisele.

| 1.3 | Esimene muudatus puudutab juba kaua aega tagasi vastu võetud määrust nr 11, milles käsitletakse veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamist Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel. EMSK kiidab heaks, et tühistatakse kohustus esitada andmeid veoteekonna ja selle pikkuse, veohindade ja muude tingimuste kohta ning lubatakse veodokumendis praegu nõutud andmete edastamise vahendina kasutada saatekirju, sest see võimaldab vähendada liigset halduskoormust, tagades samas, et oluline teave on jätkuvalt samas ulatuses kättesaadav. |
| --- | --- |

1.3

Esimene muudatus puudutab juba kaua aega tagasi vastu võetud määrust nr 11, milles käsitletakse veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamist Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel. EMSK kiidab heaks, et tühistatakse kohustus esitada andmeid veoteekonna ja selle pikkuse, veohindade ja muude tingimuste kohta ning lubatakse veodokumendis praegu nõutud andmete edastamise vahendina kasutada saatekirju, sest see võimaldab vähendada liigset halduskoormust, tagades samas, et oluline teave on jätkuvalt samas ulatuses kättesaadav.

| 1.4 | Seega on EMSK nõus määruse nr 11 muutmisega, täpsemalt artikli 5 väljajätmise ning artikli 6 lõike 1 viienda ja kuuenda taande väljajätmisega. Samuti kiidab komitee heaks artikli 6 lõike 2 kolmanda lause väljajätmise ja sama artikli lõike 3 asendamise järgmise tekstiga: „Kui veoettevõtjate olemasolevad dokumendid, nagu saatekiri või mõni muu veodokument, sisaldavad kõiki lõikes 1 nimetatud andmeid ja võimaldavad ettevõtte dokumentatsiooni- ja raamatupidamissüsteemi abil saada täieliku ülevaate veohindadest ja -tingimustest ning seeläbi kõrvaldada või vältida asutamislepingu artikli 75 lõikes 1 osutatud diskrimineerimisvorme, ei nõuta neilt täiendavate dokumentide esitamist.”. |
| --- | --- |

1.4

Seega on EMSK nõus määruse nr 11 muutmisega, täpsemalt artikli 5 väljajätmise ning artikli 6 lõike 1 viienda ja kuuenda taande väljajätmisega. Samuti kiidab komitee heaks artikli 6 lõike 2 kolmanda lause väljajätmise ja sama artikli lõike 3 asendamise järgmise tekstiga: „Kui veoettevõtjate olemasolevad dokumendid, nagu saatekiri või mõni muu veodokument, sisaldavad kõiki lõikes 1 nimetatud andmeid ja võimaldavad ettevõtte dokumentatsiooni- ja raamatupidamissüsteemi abil saada täieliku ülevaate veohindadest ja -tingimustest ning seeläbi kõrvaldada või vältida asutamislepingu artikli 75 lõikes 1 osutatud diskrimineerimisvorme, ei nõuta neilt täiendavate dokumentide esitamist.”.

| 1.5 | EMSK kiidab heaks määruse (EÜ) nr 852/2004 muudatuse, millega vabastatakse teatavad ettevõtted määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõude täitmisest, tingimusel, et nad järgivad kõiki teisi nimetatud määruses sätestatud nõudeid. Määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõike 1 alusel peavad kõik põhimõtteliselt väikesed ettevõtted, kes müüvad oma kaupa peamiselt otse lõpptarbijale, näiteks pagariärid, lihapoed, toidupoed, müügikioskid turul, restoranid ja baarid (mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust käsitleva komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ mõistes on need mikroettevõtted), kehtestama, rakendama ja töös hoidma ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel rajanevat alalist korda. |
| --- | --- |

1.5

EMSK kiidab heaks määruse (EÜ) nr 852/2004 muudatuse, millega vabastatakse teatavad ettevõtted määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõude täitmisest, tingimusel, et nad järgivad kõiki teisi nimetatud määruses sätestatud nõudeid. Määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõike 1 alusel peavad kõik põhimõtteliselt väikesed ettevõtted, kes müüvad oma kaupa peamiselt otse lõpptarbijale, näiteks pagariärid, lihapoed, toidupoed, müügikioskid turul, restoranid ja baarid (mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust käsitleva komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ mõistes on need mikroettevõtted), kehtestama, rakendama ja töös hoidma ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel rajanevat alalist korda.

| 1.6 | Siiski on komitee arvamusel, et kõnealust vabastust nimetatud ettevõtetele, kes müüvad oma tooteid otse lõpptarbijale, nt pagariärid, lihapoed, toidupoed, restoranid ja baarid, tuleks laiendada ka väikestele ettevõtetele, mis vastavad asjaomasele määratlusele, mis on sätestatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta. |
| --- | --- |

1.6

Siiski on komitee arvamusel, et kõnealust vabastust nimetatud ettevõtetele, kes müüvad oma tooteid otse lõpptarbijale, nt pagariärid, lihapoed, toidupoed, restoranid ja baarid, tuleks laiendada ka väikestele ettevõtetele, mis vastavad asjaomasele määratlusele, mis on sätestatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta.

| 1.7 | Kui muudetakse määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklit 5, tuleks kehtestada kaks parameetrit, hõlmates ka väikesed ettevõtted (mis on määratletud kui kuni 50 töötajaga ettevõte — see arv on liiga suur, et võiks lubada vabastust HACCP menetlusest) või kehtestades toidukäitlemisettevõtetele eraldi sätted ja spetsiaalsed piirangud, kui nimetatud ettevõtted hõlmatakse määruse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

1.7

Kui muudetakse määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklit 5, tuleks kehtestada kaks parameetrit, hõlmates ka väikesed ettevõtted (mis on määratletud kui kuni 50 töötajaga ettevõte — see arv on liiga suur, et võiks lubada vabastust HACCP menetlusest) või kehtestades toidukäitlemisettevõtetele eraldi sätted ja spetsiaalsed piirangud, kui nimetatud ettevõtted hõlmatakse määruse kohaldamisalasse.

| 1.8 | Esimene parameeter võiks olla kohustus järgida rangelt hügieenisuuniseid ja määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 ette nähtud spetsiifilisi hügieeninõudeid ning koolitada personali. Neist kahest punktist piisab toiduainete hügieeni tagamiseks ning samas lihtsustab see ettevõtete jaoks oma seaduslike kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

1.8

Esimene parameeter võiks olla kohustus järgida rangelt hügieenisuuniseid ja määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 ette nähtud spetsiifilisi hügieeninõudeid ning koolitada personali. Neist kahest punktist piisab toiduainete hügieeni tagamiseks ning samas lihtsustab see ettevõtete jaoks oma seaduslike kohustuste täitmist.

| 1.9 | Samal eesmärgil — vabastada väikesed toidukäitlemisettevõtted (kus on määratluse kohaselt alla 50 töötaja) kõnealuste nõuete täitmisest — võiks teiseks, täiendavaks parameetriks olla toodete valmistamisega tegelevate (tööruumis või köögis töötavate) töötajate arv, mis kõnealuste ettevõtete puhul ei tohiks ületada 10 inimest ühes vahetuses. Ettevõttele pandaks kohustus esitada eelnevalt toodete valmistamisega tegelevate isikute nimekiri. |
| --- | --- |

1.9

Samal eesmärgil — vabastada väikesed toidukäitlemisettevõtted (kus on määratluse kohaselt alla 50 töötaja) kõnealuste nõuete täitmisest — võiks teiseks, täiendavaks parameetriks olla toodete valmistamisega tegelevate (tööruumis või köögis töötavate) töötajate arv, mis kõnealuste ettevõtete puhul ei tohiks ületada 10 inimest ühes vahetuses. Ettevõttele pandaks kohustus esitada eelnevalt toodete valmistamisega tegelevate isikute nimekiri.

| 1.10 | Selline eristamine ja samas selgemaks muutmine on kooskõlas soovituse 2003/361/EÜ tingimustega, nähes toidukäitlemisettevõtetele, nt pagariärid, lihapoed, toidupoed, restoranid ja baarid, ette piirangud tootmise ja töövahetuste osas, nii et oleksid täidetud rahvatervise kaitsmise ja hoidmise tingimused. |
| --- | --- |

1.10

Selline eristamine ja samas selgemaks muutmine on kooskõlas soovituse 2003/361/EÜ tingimustega, nähes toidukäitlemisettevõtetele, nt pagariärid, lihapoed, toidupoed, restoranid ja baarid, ette piirangud tootmise ja töövahetuste osas, nii et oleksid täidetud rahvatervise kaitsmise ja hoidmise tingimused.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Komisjon palus EMSK-l esitada arvamus kahe määruse muutmise kohta: määrus nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta. |
| --- | --- |

2.1

Komisjon palus EMSK-l esitada arvamus kahe määruse muutmise kohta: määrus nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta.

| 2.2 | Kõnealuse määruse nr 11 osas soovitakse ettepanekuga tühistada iganenud nõuded ja muuta teatavaid muid nõudeid, et minimeerida ettevõtete halduskoormust. Artiklis 5 on sätestatud nõue, et veoettevõtted (nagu ka liikmesriikide valitsused) peavad esitama andmed veohindade ja veotingimuste kohta enne 1. juulit 1961. Määruse artikli 6 lõikes 1 on sätestatud nõue esitada veodokument, mis sisaldab andmeid kaubasaatja, kaupade laadi, päritolu ja sihtkoha kohta, veoteekonna ja selle pikkuse kohta ning vajaduse korral ka piiriületuspunktide kohta. Kuna viimati nimetatud elemente ei ole määruse eesmärgi saavutamiseks enam vaja, võib need välja jätta. Artikli 6 lõike 2 kolmandas lauses sisaldub nõue, et veoettevõtja peab säilitama dokumendi, mis sisaldab ka täielikke ja lõplikke andmeid veo- ja muude kulude ja allahindluste kohta ning muude veohindu ja -tingimusi mõjutavate asjaolude kohta. Selle lause võib välja jätta, sest tänapäeval kantakse sellised andmed niikuinii raamatupidamissüsteemi. Artikli 6 lõikes 3 viidatakse selgesõnaliselt saatekirjale, mis on maismaavedudel üldiselt hästi tuntud ja sagedasti kasutatav dokument. Sellega on tagatud veoettevõtjate suurem õiguskindlus, sest sellest viitest selgub, et saatekirjast üksi piisab, kui see sisaldab kõiki artikli 6 lõikes 1 nõutud andmeid. |
| --- | --- |

2.2

Kõnealuse määruse nr 11 osas soovitakse ettepanekuga tühistada iganenud nõuded ja muuta teatavaid muid nõudeid, et minimeerida ettevõtete halduskoormust. Artiklis 5 on sätestatud nõue, et veoettevõtted (nagu ka liikmesriikide valitsused) peavad esitama andmed veohindade ja veotingimuste kohta enne 1. juulit 1961. Määruse artikli 6 lõikes 1 on sätestatud nõue esitada veodokument, mis sisaldab andmeid kaubasaatja, kaupade laadi, päritolu ja sihtkoha kohta, veoteekonna ja selle pikkuse kohta ning vajaduse korral ka piiriületuspunktide kohta. Kuna viimati nimetatud elemente ei ole määruse eesmärgi saavutamiseks enam vaja, võib need välja jätta. Artikli 6 lõike 2 kolmandas lauses sisaldub nõue, et veoettevõtja peab säilitama dokumendi, mis sisaldab ka täielikke ja lõplikke andmeid veo- ja muude kulude ja allahindluste kohta ning muude veohindu ja -tingimusi mõjutavate asjaolude kohta. Selle lause võib välja jätta, sest tänapäeval kantakse sellised andmed niikuinii raamatupidamissüsteemi. Artikli 6 lõikes 3 viidatakse selgesõnaliselt saatekirjale, mis on maismaavedudel üldiselt hästi tuntud ja sagedasti kasutatav dokument. Sellega on tagatud veoettevõtjate suurem õiguskindlus, sest sellest viitest selgub, et saatekirjast üksi piisab, kui see sisaldab kõiki artikli 6 lõikes 1 nõutud andmeid.

| 2.3 | Teine nn kiirema arengu ettepanek puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta. Eesmärgiks on vabastada ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel rajaneva alalise korra kehtestamisest, rakendamisest ja töös hoidmisest väikesed toidukäitlemisettevõtted, kes on võimelised täitma toiduainete hügieeni nõudeid lihtsalt määruse (EÜ) nr 852/2004 muid nõudeid järgides. See vabastus puudutab mikroettevõtteid, kes müüvad toidukaupu peamiselt otse lõpptarbijale. |
| --- | --- |

2.3

Teine nn kiirema arengu ettepanek puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta. Eesmärgiks on vabastada ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel rajaneva alalise korra kehtestamisest, rakendamisest ja töös hoidmisest väikesed toidukäitlemisettevõtted, kes on võimelised täitma toiduainete hügieeni nõudeid lihtsalt määruse (EÜ) nr 852/2004 muid nõudeid järgides. See vabastus puudutab mikroettevõtteid, kes müüvad toidukaupu peamiselt otse lõpptarbijale.

3.   Üldmärkused

| 3.1 | Komitee on nõus, et muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel. Muudatusega soovitakse tühistada iganenud nõuded ja muuta teatavaid muid nõudeid, et minimeerida ettevõtete halduskoormust. |
| --- | --- |

3.1

Komitee on nõus, et muudetakse määrust nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 79 lõike 3 rakendamisel. Muudatusega soovitakse tühistada iganenud nõuded ja muuta teatavaid muid nõudeid, et minimeerida ettevõtete halduskoormust.

| 3.2 | Komitee hinnangul on määruse (EÜ) nr 852/2004 muutmisel tarvis arvesse võtta ka väikeseid ettevõtteid komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ mõistes. Kogemused on näidanud, et sellised ettevõtted vajavad teatavat paindlikkust. |
| --- | --- |

3.2

Komitee hinnangul on määruse (EÜ) nr 852/2004 muutmisel tarvis arvesse võtta ka väikeseid ettevõtteid komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ mõistes. Kogemused on näidanud, et sellised ettevõtted vajavad teatavat paindlikkust.

| 3.3 | Tuleb mõista, et sarnaselt mikroettevõtetele ei ole ka teatavates väikestes ettevõtetes võimalik määratleda HACCP kriteeriume. Võimalik on vaid määratleda kriitilised kontrollpunktid, sest dokumentide säilitamine on keeruline ja see suurendab liigselt ettevõtete halduskoormat. |
| --- | --- |

3.3

Tuleb mõista, et sarnaselt mikroettevõtetele ei ole ka teatavates väikestes ettevõtetes võimalik määratleda HACCP kriteeriume. Võimalik on vaid määratleda kriitilised kontrollpunktid, sest dokumentide säilitamine on keeruline ja see suurendab liigselt ettevõtete halduskoormat.

| 3.4 | Soovituse 2003/361/EÜ määratluse kohaselt on mikroettevõtted sellised ettevõtted, kus töötab alla 10 inimese ja mille käive ei ületa kahte miljonit eurot. Selline määratlus võib sobida sedalaadi ettevõtete töötajate arvuga mõnes liikmesriigis, kuid kahe miljoni eurose käibe tingimus on asjaomastes liikmesriikides ja sellise töötajate arvu puhul küll liialdatud. |
| --- | --- |

3.4

Soovituse 2003/361/EÜ määratluse kohaselt on mikroettevõtted sellised ettevõtted, kus töötab alla 10 inimese ja mille käive ei ületa kahte miljonit eurot. Selline määratlus võib sobida sedalaadi ettevõtete töötajate arvuga mõnes liikmesriigis, kuid kahe miljoni eurose käibe tingimus on asjaomastes liikmesriikides ja sellise töötajate arvu puhul küll liialdatud.

| 3.5 | Soovituses 2003/361/EÜ esitatud ettevõtete liigituses ei tehta töötajate arvu osas vahet, kas tegemist on toidukäitlemisettevõttega või kaubandusettevõttega. Kahe miljoni eurose käibe tingimus lisati just kaubandusettevõtteid silmas pidades, kuna vähemalt teatavates liikmesriikides võib isegi vaid kolme töötajaga kaubandusettevõtte käive ületada 1,5 miljonit. Sellist ebatõenäolist tingimust parandati üksnes ühte tüüpi ettevõtete puhul. Seega on loogiline, et vähemalt käesolevas arvamuses tuleks lähtuda sellest, et liikmesriikide toidukäitlemisettevõtteid ei saa käsitada mikroettevõttena üksnes juhul, kui neis töötab alla 10 inimese ja nende käive ei ületa kahte miljonit eurot. Teatavates liikmesriikides töötab toidukäitlemisettevõtetes kaks vahetust, nii et töötajaid on palju rohkem kui kümme, samas kui käive jääb kaugelt alla 500 000 euro. |
| --- | --- |

3.5

Soovituses 2003/361/EÜ esitatud ettevõtete liigituses ei tehta töötajate arvu osas vahet, kas tegemist on toidukäitlemisettevõttega või kaubandusettevõttega. Kahe miljoni eurose käibe tingimus lisati just kaubandusettevõtteid silmas pidades, kuna vähemalt teatavates liikmesriikides võib isegi vaid kolme töötajaga kaubandusettevõtte käive ületada 1,5 miljonit. Sellist ebatõenäolist tingimust parandati üksnes ühte tüüpi ettevõtete puhul. Seega on loogiline, et vähemalt käesolevas arvamuses tuleks lähtuda sellest, et liikmesriikide toidukäitlemisettevõtteid ei saa käsitada mikroettevõttena üksnes juhul, kui neis töötab alla 10 inimese ja nende käive ei ületa kahte miljonit eurot. Teatavates liikmesriikides töötab toidukäitlemisettevõtetes kaks vahetust, nii et töötajaid on palju rohkem kui kümme, samas kui käive jääb kaugelt alla 500 000 euro.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komitee hinnangul tuleks seoses ettepanekus viidatud soovitusega 2003/361/EÜ ettevõtete liigitamiseks kasutada hoopis teistsugust lähenemisviisi, eriti HACCP rakendamisel. |
| --- | --- |

4.1

Komitee hinnangul tuleks seoses ettepanekus viidatud soovitusega 2003/361/EÜ ettevõtete liigitamiseks kasutada hoopis teistsugust lähenemisviisi, eriti HACCP rakendamisel.

| 4.2 | Kui muudetakse määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklit 5, tuleks kehtestada kaks parameetrit, hõlmates ka väikesed ettevõtted (mis on määratletud kui kuni 50 töötajaga ettevõte — see arv on liiga suur, et võiks lubada vabastust HACCP menetlusest) või kehtestades toidukäitlemisettevõtetele eraldi sätted ja spetsiaalsed piirangud, kui nimetatud ettevõtted hõlmatakse määruse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

4.2

Kui muudetakse määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklit 5, tuleks kehtestada kaks parameetrit, hõlmates ka väikesed ettevõtted (mis on määratletud kui kuni 50 töötajaga ettevõte — see arv on liiga suur, et võiks lubada vabastust HACCP menetlusest) või kehtestades toidukäitlemisettevõtetele eraldi sätted ja spetsiaalsed piirangud, kui nimetatud ettevõtted hõlmatakse määruse kohaldamisalasse.

| 4.3 | Esimene parameeter võiks olla kohustus järgida rangelt hügieenisuuniseid ja määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 ette nähtud spetsiifilisi hügieeninõudeid ning koolitada personali. Neist kahest punktist piisab toiduainete hügieeni tagamiseks ning samas lihtsustab see ettevõtete jaoks oma seaduslike kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

4.3

Esimene parameeter võiks olla kohustus järgida rangelt hügieenisuuniseid ja määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 ette nähtud spetsiifilisi hügieeninõudeid ning koolitada personali. Neist kahest punktist piisab toiduainete hügieeni tagamiseks ning samas lihtsustab see ettevõtete jaoks oma seaduslike kohustuste täitmist.

| 4.4 | Samal eesmärgil — vabastada väikesed toidukäitlemisettevõtted (kus on määratluse kohaselt alla 50 töötaja) kõnealuste nõuete täitmisest — võiks teiseks, täiendavaks parameetriks olla toodete valmistamisega tegelevate (tööruumis või köögis töötavate) töötajate arv, mis kõnealuste ettevõtete puhul ei tohiks ületada 10 inimest ühes vahetuses. Ettevõttele pandaks on kohustus esitada eelnevalt toodete valmistamisega tegelevate isikute nimekiri. |
| --- | --- |

4.4

Samal eesmärgil — vabastada väikesed toidukäitlemisettevõtted (kus on määratluse kohaselt alla 50 töötaja) kõnealuste nõuete täitmisest — võiks teiseks, täiendavaks parameetriks olla toodete valmistamisega tegelevate (tööruumis või köögis töötavate) töötajate arv, mis kõnealuste ettevõtete puhul ei tohiks ületada 10 inimest ühes vahetuses. Ettevõttele pandaks on kohustus esitada eelnevalt toodete valmistamisega tegelevate isikute nimekiri.

| 4.5 | Selline eristamine ja samas selgemaks muutmine on kooskõlas soovituse 2003/361/EÜ tingimustega, nähes toidukäitlemisettevõtetele, nt pagariärid, lihapoed, toidupoed, restoranid ja baarid, ette piirangud tootmise ja töövahetuste osas, nii et oleksid täidetud rahvatervise kaitsmise ja hoidmise tingimused. |
| --- | --- |

4.5

Selline eristamine ja samas selgemaks muutmine on kooskõlas soovituse 2003/361/EÜ tingimustega, nähes toidukäitlemisettevõtetele, nt pagariärid, lihapoed, toidupoed, restoranid ja baarid, ette piirangud tootmise ja töövahetuste osas, nii et oleksid täidetud rahvatervise kaitsmise ja hoidmise tingimused.

| 4.6 | Komitee peab vajalikuks täiendada määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõiget 3 järgmise lausega: |
| --- | --- |

4.6

Komitee peab vajalikuks täiendada määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 5 lõiget 3 järgmise lausega:

| 4.6.1 | „Ilma et see piiraks käesoleva määruse teisi nõudeid, võib lõiget 1 muuta nii, et ka väikesed toidukäitlemisettevõtted, nt pagariärid, lihapoed, toidupoed, müügikioskid turul, restoranid ja baarid soovituse 2003/361/EÜ tähenduses vabastataks HACCP rakendamisest, tingimusel, et järgitakse täpselt hügieenisuuniseid ja määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 ette nähtud spetsiifilisi hügieeninõudeid ning koolitatakse personali. Sellest piisab toiduainete hügieeni tagamiseks ning samas lihtsustab see ettevõtete jaoks oma seaduslike kohustuste täitmist. Põhitingimus, mida tuleb täita, on rahvatervise kaitse.” |
| --- | --- |

4.6.1

„Ilma et see piiraks käesoleva määruse teisi nõudeid, võib lõiget 1 muuta nii, et ka väikesed toidukäitlemisettevõtted, nt pagariärid, lihapoed, toidupoed, müügikioskid turul, restoranid ja baarid soovituse 2003/361/EÜ tähenduses vabastataks HACCP rakendamisest, tingimusel, et järgitakse täpselt hügieenisuuniseid ja määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 ette nähtud spetsiifilisi hügieeninõudeid ning koolitatakse personali. Sellest piisab toiduainete hügieeni tagamiseks ning samas lihtsustab see ettevõtete jaoks oma seaduslike kohustuste täitmist. Põhitingimus, mida tuleb täita, on rahvatervise kaitse.”

| 4.6.2 | „Samuti tuleb väikeste toidukäitlemisettevõtete, nt pagariäride, lihapoodide, toidupoodide, turu müügikioskite, restoranide ja baaride — kus on määratluse kohaselt alla 50 töötaja — puhul järgida täiendavat parameetrit, mille kohaselt toodete valmistamisega tegelevate töötajate arv ühes vahetuses (tööruumis või köögis) ei tohi olla üle 10.” |
| --- | --- |

4.6.2

„Samuti tuleb väikeste toidukäitlemisettevõtete, nt pagariäride, lihapoodide, toidupoodide, turu müügikioskite, restoranide ja baaride — kus on määratluse kohaselt alla 50 töötaja — puhul järgida täiendavat parameetrit, mille kohaselt toodete valmistamisega tegelevate töötajate arv ühes vahetuses (tööruumis või köögis) ei tohi olla üle 10.”

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/40

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta”

KOM(2007) 192 lõplik — 2007/0066 (COD)

(2007/C 175/10)

11. mail 2007 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta”.

Kuna ettepanek oli täiesti rahuldav ja komitee ei soovinud märkusi teha, siis otsustati täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) esitada ettepanekut pooldav arvamus. Poolt hääletas 162, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 8.

Brüssel, 30. mail 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/40

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta”

KOM(2006) 745 lõplik — 2006/0246 (COD)

(2007/C 175/11)

21. detsembril 2006 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 133 ja artikli 175 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 8. mail 2007. Raportöör oli Antonello PEZZINI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30–31. mail 2007 (30. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 148, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 1.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati toetanud Euroopa Komisjoni aktiivset rolli Rotterdami ja Stockholmi konventsioonide teostamisel ja rakendamisel. Rotterdami konventsioonis käsitletakse rahvusvahelises teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide kaubanduses rakendatava eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri ning Stockholmi konventsioonis on vaatluse all püsivad orgaanilised saasteained. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati toetanud Euroopa Komisjoni aktiivset rolli Rotterdami ja Stockholmi konventsioonide teostamisel ja rakendamisel. Rotterdami konventsioonis käsitletakse rahvusvahelises teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide kaubanduses rakendatava eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri ning Stockholmi konventsioonis on vaatluse all püsivad orgaanilised saasteained.

| 1.2 | Komitee nendib komisjoni ühtse lähenemisviisi vajadust, et parandada inimeste tervise- ja keskkonnakaitset impordiriikides, eelkõige arengumaades. Samuti peaks komisjon kasutama paindlikke, selgeid ja läbipaistvaid meetmeid, mis põhineks sujuvatel ja ühtsetel menetlustel, et täiendavate halduskuludeta ja viivitusteta tagada asjakohane teave ohtlike kemikaale importivate riikide kohta. |
| --- | --- |

1.2

Komitee nendib komisjoni ühtse lähenemisviisi vajadust, et parandada inimeste tervise- ja keskkonnakaitset impordiriikides, eelkõige arengumaades. Samuti peaks komisjon kasutama paindlikke, selgeid ja läbipaistvaid meetmeid, mis põhineks sujuvatel ja ühtsetel menetlustel, et täiendavate halduskuludeta ja viivitusteta tagada asjakohane teave ohtlike kemikaale importivate riikide kohta.

| 1.3 | Komitee leiab, et määruses (EÜ) nr 304/2003 sätestatud ranged eeskirjad, mille Euroopa Liidu Kohus tühistas nõuetekohase õigusliku aluse puudumisel ning mis kaasati uude määruse ettepanekusse, on üleüldise ohutuse ja ohtlike kemikaalide haldamise seisukohast väga olulised. |
| --- | --- |

1.3

Komitee leiab, et määruses (EÜ) nr 304/2003 sätestatud ranged eeskirjad, mille Euroopa Liidu Kohus tühistas nõuetekohase õigusliku aluse puudumisel ning mis kaasati uude määruse ettepanekusse, on üleüldise ohutuse ja ohtlike kemikaalide haldamise seisukohast väga olulised.

| 1.4 | Komitee kiidab heaks komisjoni püüdluse määruse õigusliku aluse parandusest kasu saada, et suurendada ühenduse seadusandluse tõhusust ja õiguskindlust. See on ka otseselt seotud 2007. aasta juunis jõustuva määrusega (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH). |
| --- | --- |

1.4

Komitee kiidab heaks komisjoni püüdluse määruse õigusliku aluse parandusest kasu saada, et suurendada ühenduse seadusandluse tõhusust ja õiguskindlust. See on ka otseselt seotud 2007. aasta juunis jõustuva määrusega (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH).

| 1.5 | Komitee arvates tuleks uues õigusaktis käsitleda ka rakendamissuuniste ja teabedokumente väljatöötamist ning ühenduse standardile vastava õppetegevuse korraldamist eelkõige tolliametnikele, millele aitaks kaasa komisjoni teenistused ja eriti Teadusuuringute Ühiskeskus. |
| --- | --- |

1.5

Komitee arvates tuleks uues õigusaktis käsitleda ka rakendamissuuniste ja teabedokumente väljatöötamist ning ühenduse standardile vastava õppetegevuse korraldamist eelkõige tolliametnikele, millele aitaks kaasa komisjoni teenistused ja eriti Teadusuuringute Ühiskeskus.

| 1.5.1 | Komitee rõhutab importivate riikide emakeelsete märgiste ja tehniliste andmete kasutamise olulisust. |
| --- | --- |

1.5.1

Komitee rõhutab importivate riikide emakeelsete märgiste ja tehniliste andmete kasutamise olulisust.

| 1.6 | Komitee toetab täielikult kavandatavat ekspordi ajutist jätkamist. Samal ajal tehakse jõupingutusi selgesõnalise nõusoleku saamiseks. |
| --- | --- |

1.6

Komitee toetab täielikult kavandatavat ekspordi ajutist jätkamist. Samal ajal tehakse jõupingutusi selgesõnalise nõusoleku saamiseks.

| 1.7 | Komitee on veendunud, et pakutud mehhanismide tõhusa, sujuva ja läbipaistva toimimise võti peitub tollikontrolli korralduses ning tolliameti ja riigivõimude täielikus koostöös määruse rakendamisel. |
| --- | --- |

1.7

Komitee on veendunud, et pakutud mehhanismide tõhusa, sujuva ja läbipaistva toimimise võti peitub tollikontrolli korralduses ning tolliameti ja riigivõimude täielikus koostöös määruse rakendamisel.

| 1.8 | Komitee rõhutab, et pakutud koondnomenklatuuri parandusi ning spetsiaalselt tolliametile mõeldud EDEXIMi andmepanga versiooni väljatöötamist peavad täiendama ühenduse järjepidevad ja ühtlustatud algatused teabe ja koolituse valdkonnas. |
| --- | --- |

1.8

Komitee rõhutab, et pakutud koondnomenklatuuri parandusi ning spetsiaalselt tolliametile mõeldud EDEXIMi andmepanga versiooni väljatöötamist peavad täiendama ühenduse järjepidevad ja ühtlustatud algatused teabe ja koolituse valdkonnas.

| 1.8.1 | Sellega seoses peab EMSK komisjoni ja eelkõige Teadusuuringute Ühiskeskuse käsutuses olevaid rahalisi ja inimressursse täiesti ebapiisavateks. Nende ülesanne on:






  — | ette valmistada ühtlustatud teabe- ja koolituspaketid ning juhised eri kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

1.8.1

Sellega seoses peab EMSK komisjoni ja eelkõige Teadusuuringute Ühiskeskuse käsutuses olevaid rahalisi ja inimressursse täiesti ebapiisavateks. Nende ülesanne on:

—

ette valmistada ühtlustatud teabe- ja koolituspaketid ning juhised eri kasutajatele;

| — | tagada täpsed ohutuse tehniliste andmete kaardid vahepealsetele ja lõppkasutajatele, eelkõige töötajatele; |
| --- | --- |

—

tagada täpsed ohutuse tehniliste andmete kaardid vahepealsetele ja lõppkasutajatele, eelkõige töötajatele;

| — | pidada dialoogi tehnilise abi teenistusega impordiriikides, eelkõige arengumaades ning üleminekumajandusega riikides; |
| --- | --- |

—

pidada dialoogi tehnilise abi teenistusega impordiriikides, eelkõige arengumaades ning üleminekumajandusega riikides;

| — | tagada kodanikuühiskonna suurem teadlikkus olemasolevatest riskidest ning nende ärahoidmisvõimalustest. |
| --- | --- |

—

tagada kodanikuühiskonna suurem teadlikkus olemasolevatest riskidest ning nende ärahoidmisvõimalustest.

2.   Põhjendused

| 2.1 | Komitee on juba avaldanud toetust (1) Rotterdami konventsiooni (2) eesmärkidele ja mehhanismidele, milles määratletakse ohtlike kemikaalide ekspordiks ja impordiks eelnevalt teatatud nõusoleku menetlus, märgitakse teabele juurdepääsu soodustamine ning arengumaadele tehnilise abi pakkumine. |
| --- | --- |

2.1

Komitee on juba avaldanud toetust (1) Rotterdami konventsiooni (2) eesmärkidele ja mehhanismidele, milles määratletakse ohtlike kemikaalide ekspordiks ja impordiks eelnevalt teatatud nõusoleku menetlus, märgitakse teabele juurdepääsu soodustamine ning arengumaadele tehnilise abi pakkumine.

| 2.2 | Komitee jagab liikmesriikide arvamust, et „arengumaade tegelikuks abistamiseks tuleb minna kaugemale konventsiooni sätetest” (3). |
| --- | --- |

2.2

Komitee jagab liikmesriikide arvamust, et „arengumaade tegelikuks abistamiseks tuleb minna kaugemale konventsiooni sätetest” (3).

| 2.3 | 18. jaanuaril 2003. aastal vastuvõetud ning 7. märtsil 2003. aastal jõustunud määrus (EÜ) nr 304/2003, milles käsitletakse ohtlike kemikaalide eksporti ja importi, oli algselt mõeldud ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks eelnevalt teatatud nõusoleku menetlust käsitleva Rotterdami konventsiooni rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.3

18. jaanuaril 2003. aastal vastuvõetud ning 7. märtsil 2003. aastal jõustunud määrus (EÜ) nr 304/2003, milles käsitletakse ohtlike kemikaalide eksporti ja importi, oli algselt mõeldud ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks eelnevalt teatatud nõusoleku menetlust käsitleva Rotterdami konventsiooni rakendamiseks.

| 2.3.1 | Määrus sisaldas aga mõningaid sätteid, mis läksid konventsiooni nõuetest kaugemale. |
| --- | --- |

2.3.1

Määrus sisaldas aga mõningaid sätteid, mis läksid konventsiooni nõuetest kaugemale.

| 2.4 | Täpsemalt sätestab määrus, et määruses nimetatud kemikaalide eksportija peab enne kemikaali esmakordset eksporti teavitama määratud riiklikku ametiasutust. Kui ametiasutus on teatise vastavust kontrollinud, edastatakse see komisjonile. Seal registreeritakse see ühenduse eksporditeatisena EDEXIMi andmepanka ning täpsustatakse toode ja importiv riik. |
| --- | --- |

2.4

Täpsemalt sätestab määrus, et määruses nimetatud kemikaalide eksportija peab enne kemikaali esmakordset eksporti teavitama määratud riiklikku ametiasutust. Kui ametiasutus on teatise vastavust kontrollinud, edastatakse see komisjonile. Seal registreeritakse see ühenduse eksporditeatisena EDEXIMi andmepanka ning täpsustatakse toode ja importiv riik.

| 2.5 | Samal moel toimitakse kemikaali importimisel kolmandast riigist ELi. Komisjon saab asjakohase eksporditeatise, väljastab kinnituse selle kättesaamise kohta ning registreerib selle EDEXIMi andmepangas. |
| --- | --- |

2.5

Samal moel toimitakse kemikaali importimisel kolmandast riigist ELi. Komisjon saab asjakohase eksporditeatise, väljastab kinnituse selle kättesaamise kohta ning registreerib selle EDEXIMi andmepangas.

| 2.6 | Üldisemas plaanis vastutab komisjon määruse asjakohase rakendamise eest. Praktikas tähendab see eksport- ja importteatiste haldamist. |
| --- | --- |

2.6

Üldisemas plaanis vastutab komisjon määruse asjakohase rakendamise eest. Praktikas tähendab see eksport- ja importteatiste haldamist.

| 2.7 | Ühenduse ekspordi teavitamise menetlus rakendub praegu umbes 130-le kemikaalile ja tooterühmale/ainele, mis on esitatud ühenduse määruse (EÜ) nr 304/2003 I lisa 1. osas (4). |
| --- | --- |

2.7

Ühenduse ekspordi teavitamise menetlus rakendub praegu umbes 130-le kemikaalile ja tooterühmale/ainele, mis on esitatud ühenduse määruse (EÜ) nr 304/2003 I lisa 1. osas (4).

| 2.8 | Määruses sätestatakse ka selged pakendi ja märgistuse nõuded. |
| --- | --- |

2.8

Määruses sätestatakse ka selged pakendi ja märgistuse nõuded.

| 2.9 | Määruses (EÜ) nr 304/2003 nähakse ette ka määruse rikkumise sanktsioonid, täpsustades, et need peavad olema „tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad” ning need määravad kindlaks liikmesriigid. |
| --- | --- |

2.9

Määruses (EÜ) nr 304/2003 nähakse ette ka määruse rikkumise sanktsioonid, täpsustades, et need peavad olema „tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad” ning need määravad kindlaks liikmesriigid.

| 2.9.1 | Lisaks võeti 18. detsembril 2006. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH). See jõustub 1. juunil 2007. aastal (5). |
| --- | --- |

2.9.1

Lisaks võeti 18. detsembril 2006. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH). See jõustub 1. juunil 2007. aastal (5).

| 2.10 | Euroopa Ühenduste Kohus märkis kohtuotsustes seoses kohtuasjadega C-94/03 ja C-178/03 (mõlemad 10. jaanuar 2006), et määruse (EÜ) nr 304/2003 õiguslik alus peaks lisaks EÜ asutamislepingu artiklile 175 olema ka EÜ asutamislepingu artikkel 133. Seega määrus tühistati. Kohus täpsustas siiski, et määruse mõjud kehtivad uue kohase õigusliku alusega määruse vastuvõtmiseni mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

2.10

Euroopa Ühenduste Kohus märkis kohtuotsustes seoses kohtuasjadega C-94/03 ja C-178/03 (mõlemad 10. jaanuar 2006), et määruse (EÜ) nr 304/2003 õiguslik alus peaks lisaks EÜ asutamislepingu artiklile 175 olema ka EÜ asutamislepingu artikkel 133. Seega määrus tühistati. Kohus täpsustas siiski, et määruse mõjud kehtivad uue kohase õigusliku alusega määruse vastuvõtmiseni mõistliku aja jooksul.

| 2.11 | 30. novembril 2006. aastal tutvustatud 2003.–2005. aasta aruandes (6) käsitleti vastavalt määruse (EÜ) nr 304/2003 artiklile 21 järgmisi aspekte:






  — | määruse rakendamise olukord, |
| --- | --- | --- |

2.11

30. novembril 2006. aastal tutvustatud 2003.–2005. aasta aruandes (6) käsitleti vastavalt määruse (EÜ) nr 304/2003 artiklile 21 järgmisi aspekte:

—

määruse rakendamise olukord,

| — | rakendamise käigus esile kerkinud probleemid, |
| --- | --- |

—

rakendamise käigus esile kerkinud probleemid,

| — | toimimise parandamiseks vajalikud muudatused. |
| --- | --- |

—

toimimise parandamiseks vajalikud muudatused.

| 2.12 | Praeguseks on kõikides liikmesriikides olemas vajalikud õigus- ja haldussüsteemid määruse rakendamiseks ja kohaldamiseks: edastatud on 2273 eksporditeatist (millest üle 80 % Saksamaalt, Ühendkuningriigist, Madalmaadest, Prantsusmaalt ja Hispaaniast) ning importivate riikide arv on ajavahemikus 2003–2005 kasvanud 70-lt 101-le. |
| --- | --- |

2.12

Praeguseks on kõikides liikmesriikides olemas vajalikud õigus- ja haldussüsteemid määruse rakendamiseks ja kohaldamiseks: edastatud on 2273 eksporditeatist (millest üle 80 % Saksamaalt, Ühendkuningriigist, Madalmaadest, Prantsusmaalt ja Hispaaniast) ning importivate riikide arv on ajavahemikus 2003–2005 kasvanud 70-lt 101-le.

| 2.13 | Süsteemi kõige tundlikum osa on tollikontroll. Vaja on tihedamat koostööd määratud riiklike ametiasutuste ja tolliametite vahel, mis hõlmaks korrapärast teabevahetust ning selgemaid ettekirjutusi, eriti eksportijate konkreetsete kohustuste ning tõhusamate järelevalvemehhanismide rakendamise osas koondnomenklatuuri ja Euroopa Ühenduste integreeritud tollitariifistiku (TARIC) puhul. |
| --- | --- |

2.13

Süsteemi kõige tundlikum osa on tollikontroll. Vaja on tihedamat koostööd määratud riiklike ametiasutuste ja tolliametite vahel, mis hõlmaks korrapärast teabevahetust ning selgemaid ettekirjutusi, eriti eksportijate konkreetsete kohustuste ning tõhusamate järelevalvemehhanismide rakendamise osas koondnomenklatuuri ja Euroopa Ühenduste integreeritud tollitariifistiku (TARIC) puhul.

| 2.14 | Komitee nendib komisjoni ühtse lähenemisviisi vajadust, et parandada inimeste tervise- ja keskkonnakaitset impordiriikides, eelkõige arengumaades. Samuti peaks komisjon kasutama paindlikke, selgeid ja läbipaistvaid meetmeid, mis põhineks sujuvatel ja ühtsetel menetlustel, et täiendavate halduskuludeta ja viivitusteta tagada asjakohane teave EList eksporditavate ohtlike kemikaale importivatele riikidele. |
| --- | --- |

2.14

Komitee nendib komisjoni ühtse lähenemisviisi vajadust, et parandada inimeste tervise- ja keskkonnakaitset impordiriikides, eelkõige arengumaades. Samuti peaks komisjon kasutama paindlikke, selgeid ja läbipaistvaid meetmeid, mis põhineks sujuvatel ja ühtsetel menetlustel, et täiendavate halduskuludeta ja viivitusteta tagada asjakohane teave EList eksporditavate ohtlike kemikaale importivatele riikidele.

3.   Komisjoni ettepanek

| 3.1 | Lisaks õigusliku aluse küsimuse lahendamisele (mistõttu määrus (EÜ) nr 304/2003 tühistati) muudetakse komisjoni määruse uues ettepanekus järgmisi punkte:






  — | uus õiguslik alus; |
| --- | --- | --- |

3.1

Lisaks õigusliku aluse küsimuse lahendamisele (mistõttu määrus (EÜ) nr 304/2003 tühistati) muudetakse komisjoni määruse uues ettepanekus järgmisi punkte:

—

uus õiguslik alus;

| — | uued määratlused. „Eksportija” definitsiooni tuleb laiendada ning „valmistise” mõistet korrigeerida; |
| --- | --- |

—

uued määratlused. „Eksportija” definitsiooni tuleb laiendada ning „valmistise” mõistet korrigeerida;

| — | uus selgesõnalise nõusoleku menetlus; |
| --- | --- |

—

uus selgesõnalise nõusoleku menetlus;

| — | tollikontrolli tõhustamine ja tugevdamine; |
| --- | --- |

—

tollikontrolli tõhustamine ja tugevdamine;

| — | uued komiteemenetluse eeskirjad (7). |
| --- | --- |

—

uued komiteemenetluse eeskirjad (7).

4.   Üldmärkused

| 4.1 | Komitee kinnitab taas oma täielikku toetust ühenduse säästva arengu strateegiatele, sh vabatahtlikule raamistikule SAICM (8), ning rõhutab vajadust ennetava lähenemisviisi järele kemikaalide haldamise valdkonnas, et hoida ära võimalikud negatiivsed mõjud inimeste tervisele ja keskkonnale, nagu komitee on varem mitmeid kordi märkinud arvamustes kemikaalidealaste õigusaktide REACH kohta (9). |
| --- | --- |

4.1

Komitee kinnitab taas oma täielikku toetust ühenduse säästva arengu strateegiatele, sh vabatahtlikule raamistikule SAICM (8), ning rõhutab vajadust ennetava lähenemisviisi järele kemikaalide haldamise valdkonnas, et hoida ära võimalikud negatiivsed mõjud inimeste tervisele ja keskkonnale, nagu komitee on varem mitmeid kordi märkinud arvamustes kemikaalidealaste õigusaktide REACH kohta (9).

| 4.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab seega süsteemi REACH sisseviimist, et tootjad, importijad ja kasutajad vastutaksid kemikaale käsitleva dokumentatsiooni koostamise eest ning et registreerida ja teostada esialgset riskihinnangut. Seetõttu toetas EMSK Euroopa Liidu registreerimise süsteemi ning selle haldamiseks ühenduse organi loomist (10). |
| --- | --- |

4.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab seega süsteemi REACH sisseviimist, et tootjad, importijad ja kasutajad vastutaksid kemikaale käsitleva dokumentatsiooni koostamise eest ning et registreerida ja teostada esialgset riskihinnangut. Seetõttu toetas EMSK Euroopa Liidu registreerimise süsteemi ning selle haldamiseks ühenduse organi loomist (10).

| 4.2.1 | Seoses ohtlike kemikaalide aruandluse erinõuetega kutsub EMSK komisjoni üles inimeste tervisele ja keskkonnale ohtlike ainete nimekirja läbi vaatama ning asendama need vähem ohtlike toodete ja ainetega, kui need on olemas ja neid on tehnoloogiliste uuringute ja uuenduste raames katsetatud. |
| --- | --- |

4.2.1

Seoses ohtlike kemikaalide aruandluse erinõuetega kutsub EMSK komisjoni üles inimeste tervisele ja keskkonnale ohtlike ainete nimekirja läbi vaatama ning asendama need vähem ohtlike toodete ja ainetega, kui need on olemas ja neid on tehnoloogiliste uuringute ja uuenduste raames katsetatud.

| 4.3 | Komitee on alati toetanud Euroopa Komisjoni aktiivset rolli Rotterdami ja Stockholmi konventsioonide teostamisel ja rakendamisel. Rotterdami konventsioonis käsitletakse rahvusvahelises teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide kaubanduses rakendatava eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri ning Stockholmi konventsioonis on vaatluse all püsivad orgaanilised saasteained. Nende eesmärk on teatud tüüpi kemikaalide (sh 9 pestitsiidi) tootmise ja kasutamise lõpetamine. Komitee on koostanud kõnealusel teemal hiljuti ka arvamuse (11). |
| --- | --- |

4.3

Komitee on alati toetanud Euroopa Komisjoni aktiivset rolli Rotterdami ja Stockholmi konventsioonide teostamisel ja rakendamisel. Rotterdami konventsioonis käsitletakse rahvusvahelises teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide kaubanduses rakendatava eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri ning Stockholmi konventsioonis on vaatluse all püsivad orgaanilised saasteained. Nende eesmärk on teatud tüüpi kemikaalide (sh 9 pestitsiidi) tootmise ja kasutamise lõpetamine. Komitee on koostanud kõnealusel teemal hiljuti ka arvamuse (11).

| 4.4 | Komitee leiab, et määruses (EÜ) nr 304/2003 sätestatud ranged eeskirjad, mille Euroopa Liidu Kohus tühistas nõuetekohase õigusliku aluse puudumisel ning mis kaasati uude määruse ettepanekusse (12), on üleüldise ohutuse ja ohtlike kemikaalide haldamise seisukohast väga olulised. |
| --- | --- |

4.4

Komitee leiab, et määruses (EÜ) nr 304/2003 sätestatud ranged eeskirjad, mille Euroopa Liidu Kohus tühistas nõuetekohase õigusliku aluse puudumisel ning mis kaasati uude määruse ettepanekusse (12), on üleüldise ohutuse ja ohtlike kemikaalide haldamise seisukohast väga olulised.

| 4.5 | Komitee leiab ka, et määrust tuleb menetluslike puudujääkide eemaldamiseks ning 2003.–2005. aasta aruandes välja toodud määruse rakendamise probleemide lahendamiseks muuta. |
| --- | --- |

4.5

Komitee leiab ka, et määrust tuleb menetluslike puudujääkide eemaldamiseks ning 2003.–2005. aasta aruandes välja toodud määruse rakendamise probleemide lahendamiseks muuta.

| 4.6 | Komitee toetab seega komisjoni püüdlust kasutada ära võimalust, mille andis määruse õigusliku aluse parandamist nõudev kohtuotsus (mille kohta komitee koostas arvamuse (13)). Uue määrusega suurendatakse ühenduse õigusakti tõhusust ja tagatakse suurem selgus, läbipaistvus ja õiguskindlus nii eksportijatele kui importijatele. |
| --- | --- |

4.6

Komitee toetab seega komisjoni püüdlust kasutada ära võimalust, mille andis määruse õigusliku aluse parandamist nõudev kohtuotsus (mille kohta komitee koostas arvamuse (13)). Uue määrusega suurendatakse ühenduse õigusakti tõhusust ja tagatakse suurem selgus, läbipaistvus ja õiguskindlus nii eksportijatele kui importijatele.

| 4.7 | Komitee leiab, et määruse uue ettepaneku õiguskindlust, ühtsust ja läbipaistvust saab tagada terminite „eksportija”, „valmistis” ja „kemikaalid, mis vastavad PIC-teatamise tingimustele” määratluste parandamise kaudu. |
| --- | --- |

4.7

Komitee leiab, et määruse uue ettepaneku õiguskindlust, ühtsust ja läbipaistvust saab tagada terminite „eksportija”, „valmistis” ja „kemikaalid, mis vastavad PIC-teatamise tingimustele” määratluste parandamise kaudu.

| 4.8 | Hõlbustamise, bürokraatia vähendamise ning menetluste kiirendamise edendamiseks toetab EMSK täielikult ekspordi ajutist jätkumist. Samal ajal tehakse jõupingutusi selgesõnalise nõusoleku saamiseks. Komitee toetab ka selgesõnalisest nõusolekust loobumist OECD riikidesse eksporditavate kemikaalide puhul. |
| --- | --- |

4.8

Hõlbustamise, bürokraatia vähendamise ning menetluste kiirendamise edendamiseks toetab EMSK täielikult ekspordi ajutist jätkumist. Samal ajal tehakse jõupingutusi selgesõnalise nõusoleku saamiseks. Komitee toetab ka selgesõnalisest nõusolekust loobumist OECD riikidesse eksporditavate kemikaalide puhul.

| 4.9 | Komitee rõhutab ka, et nõusolekutaotlused ja nõusolekute läbivaatamine peaks käima komisjoni kaudu, et ära hoida seda, et ühte ja sama taotlust vaadatakse läbi kahes kohas või kaks korda, ning vääritimõistmisi ja ebakindlust impordiriikides. Komitee leiab, et komisjoni ja eelkõige Teadusuuringute Ühiskeskuse käsutuses olevad rahalised ja inimressursid selleks otstarbeks peaksid olema piisavad, et valmistada ette ühtlustatud teabe- ja koolituspaketid, juhised ning ohutuskaardid eri kasutajatele ning pidada dialoogi impordiriikide, eelkõige arengumaadega, mille eesmärk on määratleda impordi- ja eksporditeatistega esile kerkivad probleemid ning anda asjaomaseid selgitusi. |
| --- | --- |

4.9

Komitee rõhutab ka, et nõusolekutaotlused ja nõusolekute läbivaatamine peaks käima komisjoni kaudu, et ära hoida seda, et ühte ja sama taotlust vaadatakse läbi kahes kohas või kaks korda, ning vääritimõistmisi ja ebakindlust impordiriikides. Komitee leiab, et komisjoni ja eelkõige Teadusuuringute Ühiskeskuse käsutuses olevad rahalised ja inimressursid selleks otstarbeks peaksid olema piisavad, et valmistada ette ühtlustatud teabe- ja koolituspaketid, juhised ning ohutuskaardid eri kasutajatele ning pidada dialoogi impordiriikide, eelkõige arengumaadega, mille eesmärk on määratleda impordi- ja eksporditeatistega esile kerkivad probleemid ning anda asjaomaseid selgitusi.

| 4.9.1 | Arvestades, et töökohal juhtuvad ohtlikest kemikaalidest põhjustatud õnnetused on tõsised ning võttes arvesse ILO rahvusvahelisi konventsioone (14) rõhutab komitee veel kord, et on oluline, et märgis ja ohutuse tehniliste andmete kaart oleks importiva riigi keeles, mis on vahepealsetele ja lõppkasutajatele ning eelkõige põllumajanduse ja VKEde töötajate huvides. |
| --- | --- |

4.9.1

Arvestades, et töökohal juhtuvad ohtlikest kemikaalidest põhjustatud õnnetused on tõsised ning võttes arvesse ILO rahvusvahelisi konventsioone (14) rõhutab komitee veel kord, et on oluline, et märgis ja ohutuse tehniliste andmete kaart oleks importiva riigi keeles, mis on vahepealsetele ja lõppkasutajatele ning eelkõige põllumajanduse ja VKEde töötajate huvides.

| 4.10 | Komitee on veendunud, et määruses pakutud mehhanismide tõhusa, sujuva ja läbipaistva toimimise võti peitub tollikontrolli korralduses ning tolliameti ja riigivõimude täielikus koostöös määruse rakendamisel. Pakutud koondnomenklatuuri parandusi (lisatakse „hoiatuslipukesed”) ning spetsiaalselt tolliametile mõeldud EDEXIMi andmepanga versiooni väljatöötamist peavad täiendama järjepidevad ja tasakaalustatud ühenduse algatused teabe ja koolituse valdkonnas. |
| --- | --- |

4.10

Komitee on veendunud, et määruses pakutud mehhanismide tõhusa, sujuva ja läbipaistva toimimise võti peitub tollikontrolli korralduses ning tolliameti ja riigivõimude täielikus koostöös määruse rakendamisel. Pakutud koondnomenklatuuri parandusi (lisatakse „hoiatuslipukesed”) ning spetsiaalselt tolliametile mõeldud EDEXIMi andmepanga versiooni väljatöötamist peavad täiendama järjepidevad ja tasakaalustatud ühenduse algatused teabe ja koolituse valdkonnas.

| 4.11 | Komitee arvates peaks uues määruses sätestatama, kuidas ette valmistada praktilisi juhiseid ja teabedokumente, samuti ühenduse standarditele vastavaid koolitusi. Eelkõige puudutab see uusi liikmesriike. |
| --- | --- |

4.11

Komitee arvates peaks uues määruses sätestatama, kuidas ette valmistada praktilisi juhiseid ja teabedokumente, samuti ühenduse standarditele vastavaid koolitusi. Eelkõige puudutab see uusi liikmesriike.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EMSK 20. juuni 2002. aasta arvamus teemal „Nõukogu määruse ettepanek ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta”, EÜT C 241 7.10.2002, lk 50.

1

(2)  11. septembril 1998. aastal allkirjastatud ning 24. veebruaril 2004 jõustunud Rotterdami konventsioon määratleb teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide ekspordiks ja impordiks eelnevalt teatatud nõudoleku menetluse (nn PIC-menetlus: prior informed consent). Kõnealuse nõusoleku peab saama kemikaali importija. Praegu kehtib konventsioonijärgne PIC-menetlus üle 30-le kemikaalile.

2

prior informed consent

(3)  Vt viites 1 nimetatud arvamust.

3

(4)  Muudetud komisjoni määrusega 777/2006/EÜ.

4

(5)  Vt ITACA nr 3 (detsember 2006), lk 8 — Rooma, Sergio Gigli.

5

(6)  Vt KOM(2006) 747 lõplik, 30. november 2006.

6

(7)  Vt otsust 1999/468/EÜ, muudetud juulis 2006.

7

(8)  SAICM, kemikaalide kasutamise rahvusvaheline strateegiline lähenemisviis (Strategic Approach to International Chemicals Management) — ÜRO Keskkonnaprogramm.

8

Strategic Approach to International Chemicals Management

(9)  Vt EMSK arvamusi 524/2004 ja 850/2005 kemikaalide alaste õigusaktide kohta (REACH). EÜT C 112 30.4.2004, EÜT C 294 25.11.2005.

9

(10)  Vt EMSK arvamus 524/2004, punkt 3.1. EÜT C 112 30.4.2004.

10

(11)  Vt EMSK arvamust NAT/331, CESE 23/2007. EÜT C 93 27.4.2007.

11

(12)  Ühenduse korra järgi on vaja kõigi ELis keelatud või piiratud kasutusega kemikaalide/parasiiditõrjevahendite ekspordil selgesõnalist impordiriigi nõusolekut. Sama kehtib neid aineid sisaldavate toodete ekspordil. See kehtib toodete kohta, mis vastavad PIC-menetluse kriteeriumitele, isegi kui need ei jää konventsiooni rakendusalasse ning ei kuulu juba PIC-menetluse läbinud toodete hulka.

12

(13)  Vt viidet 1. punktis 5.10.

13

(14)  Vt ILO 1990. aasta rahvusvahelise konventsiooni nr 170 artiklit 7 ja 8 kemikaalide kasutamise ohutuse kohta ning 1993. aasta rahvusvahelist konventsiooni nr 174 artiklit 9,10 ja 22 suurte tööstusõnnetuste ennetamise kohta.

14

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/44

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekaitsevahendite turuleviimise kohta””

KOM(2006) 388 lõplik — 2006/0136 COD

(2007/C 175/12)

15. septembril 2006 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 37 lõikele 2 ja artikli 152 lõike 4 punktile b konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekaitsevahendite turuleviimise kohta””.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 8. mail 2007. Raportöör oli Frank Van Oorschot.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (31. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 65, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 1.

1.   Järelduste kokkuvõte ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut kehtestada uus määrus taimekaitsevahendite (põllumajanduses ja aianduses kasutatavate fungitsiidide, insektitsiidide, herbitsiidide ja teiste toodete) turuleviimise kohta. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut kehtestada uus määrus taimekaitsevahendite (põllumajanduses ja aianduses kasutatavate fungitsiidide, insektitsiidide, herbitsiidide ja teiste toodete) turuleviimise kohta.

| 1.2 | Lisaks turule viidavate taimekaitsevahendite tõhususe ja ohutuse tagamisele on väga oluline tagada ka nende vahendite säästev ja ohutu kasutamine. Seepärast tervitab EMSK asjaolu, et Euroopa Komisjon esitab koos kõnealuse määruse ettepanekuga ka ettepaneku võtta vastu direktiiv, mis reguleeriks taimekaitsevahendite säästvat kasutust. |
| --- | --- |

1.2

Lisaks turule viidavate taimekaitsevahendite tõhususe ja ohutuse tagamisele on väga oluline tagada ka nende vahendite säästev ja ohutu kasutamine. Seepärast tervitab EMSK asjaolu, et Euroopa Komisjon esitab koos kõnealuse määruse ettepanekuga ka ettepaneku võtta vastu direktiiv, mis reguleeriks taimekaitsevahendite säästvat kasutust.

| 1.3 | EMSK märgib, et määruse ettepanekus rõhutatakse taimekaitsevahendite kasutamisel tekkivate inimestele ja keskkonnale kahjulike tagajärgede vältimist ja piiramist. EMSK usub, et on väga oluline vältida taimekaitsevahendite kasutamisel tekkivaid keskkonnale ja inimestele kahjulikke tagajärgi, ja juhib tähelepanu sellele, et säästvuse tagamisele suunatud lähenemise üks aspekte on see, et võrdväärselt tuleb arvesse võtta ka majanduslikke huvisid. Lisaks järjest kasvavale huvile mahepõllundustoodete vastu on suur osa tänapäeva tarbijatest peamiselt huvitatud aastaringselt ja soodsa hinnaga saadavatest kvaliteetsetest toodetest. Eelöeldust tulenevalt on tooteohutus tarbija jaoks esimeseks tingimuseks. See nõuab aga suuri pingutusi põllumajandusliku tootmise väärtusahelas ning hädavajalik on piisav varustatus headeohutute taimekaitsevahenditega. |
| --- | --- |

1.3

EMSK märgib, et määruse ettepanekus rõhutatakse taimekaitsevahendite kasutamisel tekkivate inimestele ja keskkonnale kahjulike tagajärgede vältimist ja piiramist. EMSK usub, et on väga oluline vältida taimekaitsevahendite kasutamisel tekkivaid keskkonnale ja inimestele kahjulikke tagajärgi, ja juhib tähelepanu sellele, et säästvuse tagamisele suunatud lähenemise üks aspekte on see, et võrdväärselt tuleb arvesse võtta ka majanduslikke huvisid. Lisaks järjest kasvavale huvile mahepõllundustoodete vastu on suur osa tänapäeva tarbijatest peamiselt huvitatud aastaringselt ja soodsa hinnaga saadavatest kvaliteetsetest toodetest. Eelöeldust tulenevalt on tooteohutus tarbija jaoks esimeseks tingimuseks. See nõuab aga suuri pingutusi põllumajandusliku tootmise väärtusahelas ning hädavajalik on piisav varustatus headeohutute taimekaitsevahenditega.

| 1.4 | EMSK väljendab muret toimeainete põhiomadustel põhineva taimekaitsevahendite heakskiitmise kriteeriumide kehtestamise üle ning tagajärgede üle, mis võivad sellel meetmel olla uuendustegevusele uute ja paremate taimekaitsevahendite väljatöötamisel. Kriteeriumide jäik kohaldamine võib tekitada olukorra, kus heakskiitu ei anta ainele, mis küll ei täida ühte neist kriteeriumidest, kuid kõigi teiste kriteeriumide alusel hinnates on eelmistest toodetest parem. EMSK kutsub üles viima läbi riskianalüüsi, mis võtab rohkem arvesse tegelikku kasutust ja keskkonnatingimusi. |
| --- | --- |

1.4

EMSK väljendab muret toimeainete põhiomadustel põhineva taimekaitsevahendite heakskiitmise kriteeriumide kehtestamise üle ning tagajärgede üle, mis võivad sellel meetmel olla uuendustegevusele uute ja paremate taimekaitsevahendite väljatöötamisel. Kriteeriumide jäik kohaldamine võib tekitada olukorra, kus heakskiitu ei anta ainele, mis küll ei täida ühte neist kriteeriumidest, kuid kõigi teiste kriteeriumide alusel hinnates on eelmistest toodetest parem. EMSK kutsub üles viima läbi riskianalüüsi, mis võtab rohkem arvesse tegelikku kasutust ja keskkonnatingimusi.

| 1.5 | EMSK on arvamusel, et ettepanek viia sisse tsoonide alusel lubade väljastamine ja vastastikune tunnustamine on esimene samm lubade täieliku ühtlustamise poole Euroopas. EMSK teeb ettepaneku, et lubade vastastikune tunnustamine sätestataks ka tsooniüleselt, kui naaberriikides on sarnased ilmastiku- ja põllumajandusliku tootmise tingimused. |
| --- | --- |

1.5

EMSK on arvamusel, et ettepanek viia sisse tsoonide alusel lubade väljastamine ja vastastikune tunnustamine on esimene samm lubade täieliku ühtlustamise poole Euroopas. EMSK teeb ettepaneku, et lubade vastastikune tunnustamine sätestataks ka tsooniüleselt, kui naaberriikides on sarnased ilmastiku- ja põllumajandusliku tootmise tingimused.

| 1.6 | EMSK toetab asendamisele kuuluda võivaid aineid sisaldavate taimekaitsevahendite võrdlevat hindamist. Kuid EMSK kutsub üles neid hindamisi tegema harvemini ning kohaldama nimetatud ainete puhul tavapärast andmekaitseperioodi, et säilitada tööstuse valmisolek neisse ainetesse investeerida ning vältida seeläbi kitsaskohti põllumajandussektoris. |
| --- | --- |

1.6

EMSK toetab asendamisele kuuluda võivaid aineid sisaldavate taimekaitsevahendite võrdlevat hindamist. Kuid EMSK kutsub üles neid hindamisi tegema harvemini ning kohaldama nimetatud ainete puhul tavapärast andmekaitseperioodi, et säilitada tööstuse valmisolek neisse ainetesse investeerida ning vältida seeläbi kitsaskohti põllumajandussektoris.

| 1.7 | EMSK arvates sisaldab määruse ettepanek liiga vähe stiimuleid taimekaitsevahendite lubade väljastamiseks väikesemahulise kasutuse eesmärgil. Komitee teeb olukorra parandamiseks kaks ettepanekut: esiteks võiks käivitada süsteemi, mille järgi antaks algse taotluse esitajale seda pikem andmekaitseperiood mida rohkem väikesemahulisi kasutusi taotlus sisaldab. Teiseks palub EMSK, et Euroopa Komisjon soodustaks liikmesriikide jaoks ajakohastatud nimekirja koostamist, milles loetletakse üles kõik lubatud (väikesemahulised) kasutused. |
| --- | --- |

1.7

EMSK arvates sisaldab määruse ettepanek liiga vähe stiimuleid taimekaitsevahendite lubade väljastamiseks väikesemahulise kasutuse eesmärgil. Komitee teeb olukorra parandamiseks kaks ettepanekut: esiteks võiks käivitada süsteemi, mille järgi antaks algse taotluse esitajale seda pikem andmekaitseperiood mida rohkem väikesemahulisi kasutusi taotlus sisaldab. Teiseks palub EMSK, et Euroopa Komisjon soodustaks liikmesriikide jaoks ajakohastatud nimekirja koostamist, milles loetletakse üles kõik lubatud (väikesemahulised) kasutused.

2.   Sissejuhatus

2.1   Üldised märkused

| 2.1.1 | Taimekaitsevahendeid kasutatakse taimede kaitsmiseks ja nende tervise parandamiseks. Nad võimaldavad põllumajandustootjatel saagikust suurendada ja tootmismeetodeid paindlikumaks muuta. See tagab soodsate ja ohutute toidukaupade usaldusväärse tootmise kodupiirkondades. |
| --- | --- |

2.1.1

Taimekaitsevahendeid kasutatakse taimede kaitsmiseks ja nende tervise parandamiseks. Nad võimaldavad põllumajandustootjatel saagikust suurendada ja tootmismeetodeid paindlikumaks muuta. See tagab soodsate ja ohutute toidukaupade usaldusväärse tootmise kodupiirkondades.

| 2.1.2 | Suur osa Euroopa tarbijatest muutub toiduainete kvaliteedi ja aastaringse kättesaadavuse suhtes järjest nõudlikumaks. Lisaks sellele on toiduohutus nende jaoks vältimatu ja enesestmõistetav tingimus. Seepärast tuleb põllumajanduslikus tootmisahelas lahendada suuri väljakutseid. Selle suure tarbijaterühma nõudmiste täitmiseks peab põllumajandustootmises olema saada piisavalt lai valik häid ja ohutuid taimekaitsevahendeid. |
| --- | --- |

2.1.2

Suur osa Euroopa tarbijatest muutub toiduainete kvaliteedi ja aastaringse kättesaadavuse suhtes järjest nõudlikumaks. Lisaks sellele on toiduohutus nende jaoks vältimatu ja enesestmõistetav tingimus. Seepärast tuleb põllumajanduslikus tootmisahelas lahendada suuri väljakutseid. Selle suure tarbijaterühma nõudmiste täitmiseks peab põllumajandustootmises olema saada piisavalt lai valik häid ja ohutuid taimekaitsevahendeid.

| 2.1.3 | Teisest küljest tuleb arvestada ka paljude teiste teguritega: taimekaitsevahendite kasutamine võib mõjutada agroökosüsteemi, need võivad olla ohtlikud kasutajate tervisele, mõjutada toiduainete kvaliteeti ning mõjuda kahjulikult tarbijate tervisele, eriti juhul kui taimekaitsevahendite kahjulikud jäägid toiduainetes säilivad või kui taimekaitsevahendeid ei kasutata õigesti (st kasutus, mis ei ole kooskõlas heade tavadega). |
| --- | --- |

2.1.3

Teisest küljest tuleb arvestada ka paljude teiste teguritega: taimekaitsevahendite kasutamine võib mõjutada agroökosüsteemi, need võivad olla ohtlikud kasutajate tervisele, mõjutada toiduainete kvaliteeti ning mõjuda kahjulikult tarbijate tervisele, eriti juhul kui taimekaitsevahendite kahjulikud jäägid toiduainetes säilivad või kui taimekaitsevahendeid ei kasutata õigesti (st kasutus, mis ei ole kooskõlas heade tavadega).

2.2   Õiguslik raamistik

| 2.2.1 | Kõnealuse määruse ettepanekuga asendataks praegu kehtiv direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta. Nimetatud direktiivi eesmärk on tegeleda probleemiga selle tekkekohas, et ohtusid vältida, sätestades iga toimeaine ja neid toimeaineid sisaldavate toodete jaoks ulatusliku riskianalüüsi menetluse, enne kui neid tooteid võib turustada ja kasutada. |
| --- | --- |

2.2.1

Kõnealuse määruse ettepanekuga asendataks praegu kehtiv direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta. Nimetatud direktiivi eesmärk on tegeleda probleemiga selle tekkekohas, et ohtusid vältida, sätestades iga toimeaine ja neid toimeaineid sisaldavate toodete jaoks ulatusliku riskianalüüsi menetluse, enne kui neid tooteid võib turustada ja kasutada.

| 2.2.2 | Ettepanekuga kaotab kehtivuse olemasolev direktiiv 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine. |
| --- | --- |

2.2.2

Ettepanekuga kaotab kehtivuse olemasolev direktiiv 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine.

| 2.2.3 | ELi taimekaitsevahendite alane õigusraamistik sisaldab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, milles on sätestatud toimeainete jääkide piirnormid põllumajandussaadustes. |
| --- | --- |

2.2.3

ELi taimekaitsevahendite alane õigusraamistik sisaldab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, milles on sätestatud toimeainete jääkide piirnormid põllumajandussaadustes.

| 2.2.4 | Koos kõnealuse määruse ettepanekuga esitatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek, millega kehtestataks ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (KOM(2006) 373 lõplik). Nimetatud direktiivi eesmärk on reguleerida pestitsiidide kasutamise ja turustamise seda osa, mida määruse ettepanekus ei käsitleta. |
| --- | --- |

2.2.4

Koos kõnealuse määruse ettepanekuga esitatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek, millega kehtestataks ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (KOM(2006) 373 lõplik). Nimetatud direktiivi eesmärk on reguleerida pestitsiidide kasutamise ja turustamise seda osa, mida määruse ettepanekus ei käsitleta.

2.3   Määruse ettepaneku taust

| 2.3.1 | Seoses Euroopa Komisjoni antud hinnanguga direktiivile 91/414/EMÜ kutsusid Euroopa Parlament ja nõukogu 2001. aastal komisjoni üles direktiivi muutma, et:






  — | kehtestada toimeainete heakskiitmise kriteeriumid; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Seoses Euroopa Komisjoni antud hinnanguga direktiivile 91/414/EMÜ kutsusid Euroopa Parlament ja nõukogu 2001. aastal komisjoni üles direktiivi muutma, et:

—

kehtestada toimeainete heakskiitmise kriteeriumid;

| — | karmistada kõrge riskiprofiiliga ainete heakskiitmise kriteeriume; |
| --- | --- |

—

karmistada kõrge riskiprofiiliga ainete heakskiitmise kriteeriume;

| — | kehtestada madala riskiprofiiliga ainetele lihtsam menetlus; |
| --- | --- |

—

kehtestada madala riskiprofiiliga ainetele lihtsam menetlus;

| — | viia sisse võrdleva hindamise ja asendamise põhimõte; |
| --- | --- |

—

viia sisse võrdleva hindamise ja asendamise põhimõte;

| — | parandada vastastikust tunnustamist, moodustades taimekaitsevahendite jaoks tooteloa tsoonid. |
| --- | --- |

—

parandada vastastikust tunnustamist, moodustades taimekaitsevahendite jaoks tooteloa tsoonid.

| 2.3.2 | Pärast põhjalikku konsulteerimist (mis kestis viis aastat) kõigi sidusrühmadega ja mõjuhinnangu koostamist esitas komisjon 2006. aasta juulis direktiivi 91/414/EMÜ muutmise ettepaneku. Komisjon otsustas asendada direktiivi määrusega, et lihtsustada ja veelgi ühtlustada õigusakte ELi liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.3.2

Pärast põhjalikku konsulteerimist (mis kestis viis aastat) kõigi sidusrühmadega ja mõjuhinnangu koostamist esitas komisjon 2006. aasta juulis direktiivi 91/414/EMÜ muutmise ettepaneku. Komisjon otsustas asendada direktiivi määrusega, et lihtsustada ja veelgi ühtlustada õigusakte ELi liikmesriikides.

2.4   Määruse ettepaneku lühikokkuvõte

| 2.4.1 | Lubatud toimeainete nimekirja koostab ELi tasandil toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee. Toimeainete heakskiitmine peab lähtuma selgetest kriteeriumidest, mille eesmärk on tagada inimeste, loomade ja keskkonna kaitse. |
| --- | --- |

2.4.1

Lubatud toimeainete nimekirja koostab ELi tasandil toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee. Toimeainete heakskiitmine peab lähtuma selgetest kriteeriumidest, mille eesmärk on tagada inimeste, loomade ja keskkonna kaitse.

| 2.4.2 | Toimeainete hindamisel peab miinimumtingimusena leiduma vähemalt üks kasutus, mis on ohutu nii toote kasutajale kui ka tarbijale, ning sellel ei tohi olla mingit lubamatut mõju keskkonnale. Toimeainete hindamise erinevate etappide ning heakskiitmisotsuse jaoks on kehtestatud selged tähtajad. |
| --- | --- |

2.4.2

Toimeainete hindamisel peab miinimumtingimusena leiduma vähemalt üks kasutus, mis on ohutu nii toote kasutajale kui ka tarbijale, ning sellel ei tohi olla mingit lubamatut mõju keskkonnale. Toimeainete hindamise erinevate etappide ning heakskiitmisotsuse jaoks on kehtestatud selged tähtajad.

| 2.4.3 | Liikmesriigid vastutavad jätkuvalt taimekaitsevahenditele lubade väljastamise eest riiklikul tasandil. Nende toodete aluseks peavad olema toimeained, mis on lisatud heakskiidetud toimeainete nimekirja. |
| --- | --- |

2.4.3

Liikmesriigid vastutavad jätkuvalt taimekaitsevahenditele lubade väljastamise eest riiklikul tasandil. Nende toodete aluseks peavad olema toimeained, mis on lisatud heakskiidetud toimeainete nimekirja.

| 2.4.4 | Hinnates toimikuid, mis on esitatud seoses lubade taotlustega, peaksid liikmesriigid kohaldama ühtlustatud kriteeriume, kui sellised kriteeriumid on olemas, ning võtma arvesse riigisiseseid tingimusi. |
| --- | --- |

2.4.4

Hinnates toimikuid, mis on esitatud seoses lubade taotlustega, peaksid liikmesriigid kohaldama ühtlustatud kriteeriume, kui sellised kriteeriumid on olemas, ning võtma arvesse riigisiseseid tingimusi.

| 2.4.5 | Ainete puhul, mille riskiprofiil on madal või keskmine, käivitab komisjon süsteemi, mille puhul on „loatsoonides” kohustuslik taimekaitsevahendite lubasid vastastikku tunnustada. Selle süsteemi järgi teeb liikmesriik ühes kolmest väljapakutud kliimatsoonist (komisjon jagab ELi kolmeks tsooniks) otsuse teatud tootele riikliku loa andmise kohta. Tootele saab anda loa ainult neis liikmesriikides, kus tootja on taotlenud antud loa vastastikust tunnustamist. |
| --- | --- |

2.4.5

Ainete puhul, mille riskiprofiil on madal või keskmine, käivitab komisjon süsteemi, mille puhul on „loatsoonides” kohustuslik taimekaitsevahendite lubasid vastastikku tunnustada. Selle süsteemi järgi teeb liikmesriik ühes kolmest väljapakutud kliimatsoonist (komisjon jagab ELi kolmeks tsooniks) otsuse teatud tootele riikliku loa andmise kohta. Tootele saab anda loa ainult neis liikmesriikides, kus tootja on taotlenud antud loa vastastikust tunnustamist.

3.   Üldmärkused

3.1   Taimekaitsevahendite tähtsus ELi varustamisel kvaliteetsete toiduainetega

| 3.1.1 | Direktiivi preambulis on loetletud põhjendused, mis viisid määruse ettepaneku koostamiseni. Selles tuleks sõnaselgelt välja tuua ka piisava koguse taimekaitsevahendite kättesaadavuse tähtsus nõudlike Euroopa tarbijate varustamisel ohutute ja kvaliteetsete toiduainetega. |
| --- | --- |

3.1.1

Direktiivi preambulis on loetletud põhjendused, mis viisid määruse ettepaneku koostamiseni. Selles tuleks sõnaselgelt välja tuua ka piisava koguse taimekaitsevahendite kättesaadavuse tähtsus nõudlike Euroopa tarbijate varustamisel ohutute ja kvaliteetsete toiduainetega.

3.2   Ajutiste lubade andmine teatud tingimustel

| 3.2.1 | Direktiivis ei sätestata ajutiste riiklike lubade väljastamist liikmesriikide poolt. Seetõttu võib viibida selliste ainete turustamine, mis ajakohastavad ja muudavad paremaks sel hetkel saadaolevaid aineid. Komisjon püüab seda olukorda lahendada lühemaid tähtaegu kehtestades, mille eesmärk on uute ainete kiirem lisamine lubatud ainete nimekirja. |
| --- | --- |

3.2.1

Direktiivis ei sätestata ajutiste riiklike lubade väljastamist liikmesriikide poolt. Seetõttu võib viibida selliste ainete turustamine, mis ajakohastavad ja muudavad paremaks sel hetkel saadaolevaid aineid. Komisjon püüab seda olukorda lahendada lühemaid tähtaegu kehtestades, mille eesmärk on uute ainete kiirem lisamine lubatud ainete nimekirja.

| 3.2.2 | EMSK teeb ettepaneku, et määrus siiski sätestaks ajutiste lubade andmise riiklikul tasandil juhul, kui määratud tähtajad on ületatud haldusviivituste tõttu ning kui on täidetud määrusega (EÜ) 396/2005 kehtestatud jääkide piirnormi kohustus. |
| --- | --- |

3.2.2

EMSK teeb ettepaneku, et määrus siiski sätestaks ajutiste lubade andmise riiklikul tasandil juhul, kui määratud tähtajad on ületatud haldusviivituste tõttu ning kui on täidetud määrusega (EÜ) 396/2005 kehtestatud jääkide piirnormi kohustus.

4.   Konkreetsed märkused

4.1   Riskianalüüs seoses kriteeriumide kohaldamisega toimeainete heakskiitmisele

| 4.1.1 | Määruse ettepaneku artikkel 4 käsitleb toimeainete heakskiitmise kriteeriume, viidates lisale II. Nimetatud kriteeriumide rangel kohaldamisel võidakse keelduda teatud toimeainele luba andmast juba üheainsa omaduse tõttu, kuna nõutakse kõigi nõuete täitmist. |
| --- | --- |

4.1.1

Määruse ettepaneku artikkel 4 käsitleb toimeainete heakskiitmise kriteeriume, viidates lisale II. Nimetatud kriteeriumide rangel kohaldamisel võidakse keelduda teatud toimeainele luba andmast juba üheainsa omaduse tõttu, kuna nõutakse kõigi nõuete täitmist.

| 4.1.2 | Nende kriteeriumide kohaldamine taimekaitsevahendite heakskiitmisele, lähtudes ainult nende toimeainete sisemistest omadustest ning arvestamata nende tegelikku kasutust ja kokkupuute taset, kahjustaks põhimõtet, et otsused tuleb teha riskianalüüsi alusel. Selle olukorra tulemusena kaovad turult järk-järgult paljud olemasolevad ohutud tooted ja toimingud, mis võiksid kasulikeks osutuda, kui tekib vajadus suurema hulga toodete järele. |
| --- | --- |

4.1.2

Nende kriteeriumide kohaldamine taimekaitsevahendite heakskiitmisele, lähtudes ainult nende toimeainete sisemistest omadustest ning arvestamata nende tegelikku kasutust ja kokkupuute taset, kahjustaks põhimõtet, et otsused tuleb teha riskianalüüsi alusel. Selle olukorra tulemusena kaovad turult järk-järgult paljud olemasolevad ohutud tooted ja toimingud, mis võiksid kasulikeks osutuda, kui tekib vajadus suurema hulga toodete järele.

| 4.1.3 | Nii takistab artikkel 4 selliste uudsete toodete turustamist, mis kõigi teiste kriteeriumide alusel hinnates oleks parem toode, kuid ei täida vaid ühe kriteeriumi tingimusi. EMSK ei saa nimetatud lähenemist toetada, kuna see pidurdab asjatult uute ja paremate ainete väljatöötamist. EMSK on seisukohal, et toimeainete heakskiitmise sisemisi kriteeriume tuleks kasutada vaid võimalike asendatavate ainete kindlaksmääramiseks, aga mitte juba ette toodete tagasilükkamiseks ilma põhjaliku hindamiseta. |
| --- | --- |

4.1.3

Nii takistab artikkel 4 selliste uudsete toodete turustamist, mis kõigi teiste kriteeriumide alusel hinnates oleks parem toode, kuid ei täida vaid ühe kriteeriumi tingimusi. EMSK ei saa nimetatud lähenemist toetada, kuna see pidurdab asjatult uute ja paremate ainete väljatöötamist. EMSK on seisukohal, et toimeainete heakskiitmise sisemisi kriteeriume tuleks kasutada vaid võimalike asendatavate ainete kindlaksmääramiseks, aga mitte juba ette toodete tagasilükkamiseks ilma põhjaliku hindamiseta.

4.2   Tsoonilubade ja vastastikuse tunnustamise laiendamine

| 4.2.1 | EMSK arvab, et tsoonilubade ja vastastikuse tunnustamise süsteem on oluline samm taimekaitsevahendite turustamise täielikult ühtlustatud eeskirjade poole Euroopas. |
| --- | --- |

4.2.1

EMSK arvab, et tsoonilubade ja vastastikuse tunnustamise süsteem on oluline samm taimekaitsevahendite turustamise täielikult ühtlustatud eeskirjade poole Euroopas.

| 4.2.2 | Kohustusliku lubade vastastikuse tunnustamise sisseviimine liikmesriikides ühe loatsooni piires koos tavapärase lubade andmise menetlusega riiklikul tasandil hoiab ära topelttöö tegemise liikmesriikides ning teeb uudsed keskkonnasõbralikud taimekaitsevahendid kiiremini kättesaadavaks. |
| --- | --- |

4.2.2

Kohustusliku lubade vastastikuse tunnustamise sisseviimine liikmesriikides ühe loatsooni piires koos tavapärase lubade andmise menetlusega riiklikul tasandil hoiab ära topelttöö tegemise liikmesriikides ning teeb uudsed keskkonnasõbralikud taimekaitsevahendid kiiremini kättesaadavaks.

| 4.2.3 | EMSK teeb ettepaneku, et lubade vastastikune tunnustamine sätestataks ka tsooniüleselt, kui naaberriikides on sarnased tootmistingimused. |
| --- | --- |

4.2.3

EMSK teeb ettepaneku, et lubade vastastikune tunnustamine sätestataks ka tsooniüleselt, kui naaberriikides on sarnased tootmistingimused.

| 4.2.4 | Taimekaitsevahendite kasutamise puhul kasvuhoonetes ja koristusjärgses töötluses teeb komisjon ettepaneku, et kohustuslik vastastikune tunnustamine kehtestataks kõigis liikmesriikides kõigis tsoonides (artikkel 39). EMSK on seisukohal, et seemnete töötlemine, mis on üks integreeritud taimekaitse nurgakividest, peaks samuti olema antud süsteemiga hõlmatud. |
| --- | --- |

4.2.4

Taimekaitsevahendite kasutamise puhul kasvuhoonetes ja koristusjärgses töötluses teeb komisjon ettepaneku, et kohustuslik vastastikune tunnustamine kehtestataks kõigis liikmesriikides kõigis tsoonides (artikkel 39). EMSK on seisukohal, et seemnete töötlemine, mis on üks integreeritud taimekaitse nurgakividest, peaks samuti olema antud süsteemiga hõlmatud.

4.3   Võrdleva hindamise menetluse kohandamine

| 4.3.1 | Taimekaitsevahendite puhul, mis põhinevad kriitilisematel ainetel (võimalikud asendatavad tooted), peavad liikmesriigid viima läbi võrdleva hindamise nelja aasta jooksul alates tootele loa andmisest (artikkel 48). Hindamise eesmärk peab olema alternatiivse aine leidmine ning seeläbi kahjulikumate ainete väljavahetamise võimaldamine, välja arvatud juhul, kui antud aine on jätkuvalt vajalik, et pakkuda kaitset resistentsuse väljakujunemise korral. |
| --- | --- |

4.3.1

Taimekaitsevahendite puhul, mis põhinevad kriitilisematel ainetel (võimalikud asendatavad tooted), peavad liikmesriigid viima läbi võrdleva hindamise nelja aasta jooksul alates tootele loa andmisest (artikkel 48). Hindamise eesmärk peab olema alternatiivse aine leidmine ning seeläbi kahjulikumate ainete väljavahetamise võimaldamine, välja arvatud juhul, kui antud aine on jätkuvalt vajalik, et pakkuda kaitset resistentsuse väljakujunemise korral.

| 4.3.2 | EMSK on seisukohal, et a) tingimus, et võrdlev hindamine tuleb läbi viia nelja aasta jooksul pärast loa andmist, ning b) võimalikele asendatavatele ainetele antav seitsmeaastane andmekaitseperiood ei anna tööstusele piisavat kindlust ning põhjustavad selliste toodete liiga varajast turult eemaldamist, millel võivad olla kahjulikud tagajärjed sobivate toodete kättesaadavusele resistentsuse ja väikesemahulise kasutuse puhul. |
| --- | --- |

4.3.2

EMSK on seisukohal, et a) tingimus, et võrdlev hindamine tuleb läbi viia nelja aasta jooksul pärast loa andmist, ning b) võimalikele asendatavatele ainetele antav seitsmeaastane andmekaitseperiood ei anna tööstusele piisavat kindlust ning põhjustavad selliste toodete liiga varajast turult eemaldamist, millel võivad olla kahjulikud tagajärjed sobivate toodete kättesaadavusele resistentsuse ja väikesemahulise kasutuse puhul.

| 4.3.3 | EMSK kutsub üles võrdlevaid hinnanguid tegema harvemini ning kohaldama võimalike asendatavate ainete puhul tavapärast andmekaitseperioodi, et säilitada tööstuse valmisolek neisse ainetesse investeerida ning vältida seeläbi kitsaskohti põllumajandustootmises ja edasises tarbijapoolses väärtusahelas. |
| --- | --- |

4.3.3

EMSK kutsub üles võrdlevaid hinnanguid tegema harvemini ning kohaldama võimalike asendatavate ainete puhul tavapärast andmekaitseperioodi, et säilitada tööstuse valmisolek neisse ainetesse investeerida ning vältida seeläbi kitsaskohti põllumajandustootmises ja edasises tarbijapoolses väärtusahelas.

4.4   Ebapiisavad stiimulid väikesemahuliseks kasutuseks

| 4.4.1 | Artikliga 49 antakse teiste hulgas professionaalsetele kasutajatele ja erialastele põllumajandusorganisatsioonidele õigus taotleda, et taimkaitsevahendi luba laiendataks ka väikesemahulisele kasutusele. Nimetatud artikli järgi peavad liikmesriigid koostama väikesemahuliste kasutuste loetelu ja seda korrapäraselt ajakohastama. |
| --- | --- |

4.4.1

Artikliga 49 antakse teiste hulgas professionaalsetele kasutajatele ja erialastele põllumajandusorganisatsioonidele õigus taotleda, et taimkaitsevahendi luba laiendataks ka väikesemahulisele kasutusele. Nimetatud artikli järgi peavad liikmesriigid koostama väikesemahuliste kasutuste loetelu ja seda korrapäraselt ajakohastama.

| 4.4.2 | EMSK tervitab artiklis sätestatut, kuid märgib, et sellega ei anta lubade omanikele endile piisavat stiimulit taotleda lubade laiendamist väikesemahulisele kasutusele. |
| --- | --- |

4.4.2

EMSK tervitab artiklis sätestatut, kuid märgib, et sellega ei anta lubade omanikele endile piisavat stiimulit taotleda lubade laiendamist väikesemahulisele kasutusele.

| 4.4.3 | EMSK teeb ettepaneku, et lubade omanikele antaks andmekaitseperioodi pikendust, kui pärast loa andmist on nad esimesed, kes taotlevad mitut lubade laiendamist ka väikesemahulisele kasutusele. |
| --- | --- |

4.4.3

EMSK teeb ettepaneku, et lubade omanikele antaks andmekaitseperioodi pikendust, kui pärast loa andmist on nad esimesed, kes taotlevad mitut lubade laiendamist ka väikesemahulisele kasutusele.

| 4.4.4 | EMSK teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon hõlbustaks väikesemahuliste kasutuste keskse Euroopa nimekirja koostamist, nagu on välja pakutud artikli 49 lõikes 6. |
| --- | --- |

4.4.4

EMSK teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon hõlbustaks väikesemahuliste kasutuste keskse Euroopa nimekirja koostamist, nagu on välja pakutud artikli 49 lõikes 6.

4.5   Teavitamine

| 4.5.1 | Määruse ettepaneku kohaselt on võimalik teha kohustuslikuks, et enne toote kasutust tuleb teavitada naabreid, kes on teavitamist nõudnud ning kes võivad eemalekanduva pihustatud vahendiga kokku puutuda (artikkel 30). |
| --- | --- |

4.5.1

Määruse ettepaneku kohaselt on võimalik teha kohustuslikuks, et enne toote kasutust tuleb teavitada naabreid, kes on teavitamist nõudnud ning kes võivad eemalekanduva pihustatud vahendiga kokku puutuda (artikkel 30).

| 4.5.2 | EMSK on seisukohal, et taimekaitsevahendite kasutamisel on vaja tagada läbipaistvus, kuid selline teavitamiskohustus kahjustab usaldust õigusaktide vastu, millel taimekaitsevahendite turustamine põhineb. Tegemist on ju usaldusväärseteks peetud toodete kasutamisega, kuid teavitamiskohustus laseks eeldada vastupidist. |
| --- | --- |

4.5.2

EMSK on seisukohal, et taimekaitsevahendite kasutamisel on vaja tagada läbipaistvus, kuid selline teavitamiskohustus kahjustab usaldust õigusaktide vastu, millel taimekaitsevahendite turustamine põhineb. Tegemist on ju usaldusväärseteks peetud toodete kasutamisega, kuid teavitamiskohustus laseks eeldada vastupidist.

| 4.5.3 | EMSK leiab, et nimetatud artikli rakendamine ei soodusta vastastikust mõistmist taimekaitsevahendite kasutajate ja nende naabrite vahel. Vastupidi, see häiriks sotsiaalset ühtekuuluvust maapiirkondades, sest naabrite teavitamise kohustus võib jätta mulje nagu ei oleks kasutatavad tooted ohutud. Kõnealune säte võib selles mõttes mõjuda kahjulikult. |
| --- | --- |

4.5.3

EMSK leiab, et nimetatud artikli rakendamine ei soodusta vastastikust mõistmist taimekaitsevahendite kasutajate ja nende naabrite vahel. Vastupidi, see häiriks sotsiaalset ühtekuuluvust maapiirkondades, sest naabrite teavitamise kohustus võib jätta mulje nagu ei oleks kasutatavad tooted ohutud. Kõnealune säte võib selles mõttes mõjuda kahjulikult.

Brüssel, 31. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/47

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi”

KOM(2006) 818 lõplik — 2006/0304 (COD)

(2007/C 175/13)

8. veebruaril 2007. aastal otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 175 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 8. mail 2007. Raportöör oli Richard ADAMS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (31. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 50, vastu hääletas 8, erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee tervitab direktiivi ettepanekut, millega pakutakse hoolikalt kaalutud ja pragmaatilist lähenemist, kuidas lennundustööstuse tekitatud kasvuhoonegaaside kiirelt kasvavat kogust reguleerida ja tasakaalustada. |
| --- | --- |

1.1

Komitee tervitab direktiivi ettepanekut, millega pakutakse hoolikalt kaalutud ja pragmaatilist lähenemist, kuidas lennundustööstuse tekitatud kasvuhoonegaaside kiirelt kasvavat kogust reguleerida ja tasakaalustada.

| 1.2 | Lennunduse toomine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi pädevusvaldkonda aitab süsteemi tugevdada ja stabiliseerida kui väljapaistvat mudelit CO2-heidetega tegelemiseks globaalsel tasandil. |
| --- | --- |

1.2

Lennunduse toomine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi pädevusvaldkonda aitab süsteemi tugevdada ja stabiliseerida kui väljapaistvat mudelit CO2-heidetega tegelemiseks globaalsel tasandil.

| 1.3 | Ettepanek on realistlik, võtab arvesse poliitilist, majanduslikku ja tarbijapoolset tugevat survet lennuliikluse ja õhutranspordi pidevaks arendamiseks ning kasutab lennundustööstuse ühe peamise kahjustava välismõju kompenseerimiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi turumehhanismi. |
| --- | --- |

1.3

Ettepanek on realistlik, võtab arvesse poliitilist, majanduslikku ja tarbijapoolset tugevat survet lennuliikluse ja õhutranspordi pidevaks arendamiseks ning kasutab lennundustööstuse ühe peamise kahjustava välismõju kompenseerimiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi turumehhanismi.

| 1.4 | Ettepanekul on siiski nõrku kohti ning selle edu või läbikukkumine oleneb täielikult paljude sidusrühmade kritiseeritud ELi heitkogustega kauplemise süsteemist, mis peab end veel tõestama ja mis omakorda sõltub CO2 saastekvootide õiglasest eraldamisest, leidlikest ja innovatiivsetest investeeringutest CO2 hulga vähendamisse ning saastekvootide eraldamise kavade rakendamisest liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.4

Ettepanekul on siiski nõrku kohti ning selle edu või läbikukkumine oleneb täielikult paljude sidusrühmade kritiseeritud ELi heitkogustega kauplemise süsteemist, mis peab end veel tõestama ja mis omakorda sõltub CO2 saastekvootide õiglasest eraldamisest, leidlikest ja innovatiivsetest investeeringutest CO2 hulga vähendamisse ning saastekvootide eraldamise kavade rakendamisest liikmesriikides.

| 1.5 | EMSK tervitab kõigi Euroopasse suunduvate või Euroopast väljuvate lendude kaasamist süsteemi alates 2012. aastast, kuid arvab, et Euroopa lennundusettevõtjad peaksid süsteemiga liituma 2011.aastal. |
| --- | --- |

1.5

EMSK tervitab kõigi Euroopasse suunduvate või Euroopast väljuvate lendude kaasamist süsteemi alates 2012. aastast, kuid arvab, et Euroopa lennundusettevõtjad peaksid süsteemiga liituma 2011.aastal.

| 1.6 | Komitee märgib, et tänu direktiivile saab süsteemi kaasata „välist”, paindlikku projektipõhist heitkoguste krediiti Kyoto ühisrakendusest (Joint Implementation Mechanism — JI) või puhta arengu mehhanismidest (Clean Development Mechanism — CDM). Arengumaade CO2-heitkoguste vähendamise ja sertifitseeritud taastuvenergia/energiatõhususe süsteemide toetamine on positiivne, tingimusel, et säilitatakse range kontroll. |
| --- | --- |

1.6

Komitee märgib, et tänu direktiivile saab süsteemi kaasata „välist”, paindlikku projektipõhist heitkoguste krediiti Kyoto ühisrakendusest (Joint Implementation Mechanism — JI) või puhta arengu mehhanismidest (Clean Development Mechanism — CDM). Arengumaade CO2-heitkoguste vähendamise ja sertifitseeritud taastuvenergia/energiatõhususe süsteemide toetamine on positiivne, tingimusel, et säilitatakse range kontroll.

| 1.7 | Komitee tunnistab, et teema on keerukas, kuid leiab, et ettepanek on mõnevõrra ebaselge ning selle eelised ei ole piisavalt selgelt välja toodud. Ettepanek on erinevatel viisidel ja tasanditel suunatud Euroopa Liidule tervikuna, üksikutele liikmesriikidele, eri tööstussektoritele ja üldsusele. Eelkõige tuleks rõhutada direktiivi positiivset potentsiaali ELi heitkogustega kauplemise süsteemi toetamisel ja tõhustamisel. Komitee märgib ka, et aktiivne lisatoetus on oodatud ka teistelt komisjoni osadelt, eriti energia ja transpordi peadirektoraadilt ning teadusuuringute peadirektoraadilt. |
| --- | --- |

1.7

Komitee tunnistab, et teema on keerukas, kuid leiab, et ettepanek on mõnevõrra ebaselge ning selle eelised ei ole piisavalt selgelt välja toodud. Ettepanek on erinevatel viisidel ja tasanditel suunatud Euroopa Liidule tervikuna, üksikutele liikmesriikidele, eri tööstussektoritele ja üldsusele. Eelkõige tuleks rõhutada direktiivi positiivset potentsiaali ELi heitkogustega kauplemise süsteemi toetamisel ja tõhustamisel. Komitee märgib ka, et aktiivne lisatoetus on oodatud ka teistelt komisjoni osadelt, eriti energia ja transpordi peadirektoraadilt ning teadusuuringute peadirektoraadilt.

| 1.8 | Seetõttu soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järgmist. |
| --- | --- |

1.8

Seetõttu soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee järgmist.

| 1.8.1 | Lennunduse lisamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi annab võimaluse süsteem üle vaadata, parandada olemasolevad vead ja tugevdada nõrku kohti, et võimaldada tõelist ja tõhusat turgu CO2-heidetega kauplemise arenemiseks — see on otsustava tähtsusega, et EL saaks täita oma lubadust vähendada heitkoguseid 2020. aastaks 20 % võrra. |
| --- | --- |

1.8.1

Lennunduse lisamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi annab võimaluse süsteem üle vaadata, parandada olemasolevad vead ja tugevdada nõrku kohti, et võimaldada tõelist ja tõhusat turgu CO2-heidetega kauplemise arenemiseks — see on otsustava tähtsusega, et EL saaks täita oma lubadust vähendada heitkoguseid 2020. aastaks 20 % võrra.

| 1.8.2 | Pakutud piirmäära tuleks alandada, et lennunduses oldaks sunnitud kohandama heitkoguste hulka, nii et see oleks võrreldav teiste ELi heitkogustega kauplemise süsteemis olevate tööstustega. |
| --- | --- |

1.8.2

Pakutud piirmäära tuleks alandada, et lennunduses oldaks sunnitud kohandama heitkoguste hulka, nii et see oleks võrreldav teiste ELi heitkogustega kauplemise süsteemis olevate tööstustega.

| 1.8.3 | Ettepanekus pakutakse välja saastekvootide vaba eraldamine ettevõtetele. See võimalus tuleks kaotada või tuleks seda märkimisväärselt piirata, nii et kõik või enamik kvoote pandaks enampakkumisele. |
| --- | --- |

1.8.3

Ettepanekus pakutakse välja saastekvootide vaba eraldamine ettevõtetele. See võimalus tuleks kaotada või tuleks seda märkimisväärselt piirata, nii et kõik või enamik kvoote pandaks enampakkumisele.

| 1.8.4 | Tagamaks, et suur osa heitkoguste vähendamisest toimuks Euroopa Liidu siseselt, tuleb JI/CDM-süsteemidest krediidi ostmiseks kehtestada ühtne piirmäär. |
| --- | --- |

1.8.4

Tagamaks, et suur osa heitkoguste vähendamisest toimuks Euroopa Liidu siseselt, tuleb JI/CDM-süsteemidest krediidi ostmiseks kehtestada ühtne piirmäär.

| 1.8.5 | Eelnevalt tuleb kavandada, kuidas direktiivi mõjusid üldsusele tutvustada. See mitte üksnes ei tõsta teadlikkust lennunduse mõjust kliimamuutustele, vaid peaks edendama ka avatust klientidele ja ettevõtjatele süsteemi finantstingimuste osas ning viiks kasulõikamise riski miinimumi. |
| --- | --- |

1.8.5

Eelnevalt tuleb kavandada, kuidas direktiivi mõjusid üldsusele tutvustada. See mitte üksnes ei tõsta teadlikkust lennunduse mõjust kliimamuutustele, vaid peaks edendama ka avatust klientidele ja ettevõtjatele süsteemi finantstingimuste osas ning viiks kasulõikamise riski miinimumi.

| 1.8.6 | Liikmesriikidel tuleks paluda vabatahtlikult hüvitada riigipeade, valitsusjuhtide ja valitsuse ministrite lendudest tekkivad heitkogused, millele direktiiv praegu halduslikel põhjustel ei kehti (lendusid teenindavad enamasti sõjaväelised üksused). Nii näidataks üles head eeskuju. |
| --- | --- |

1.8.6

Liikmesriikidel tuleks paluda vabatahtlikult hüvitada riigipeade, valitsusjuhtide ja valitsuse ministrite lendudest tekkivad heitkogused, millele direktiiv praegu halduslikel põhjustel ei kehti (lendusid teenindavad enamasti sõjaväelised üksused). Nii näidataks üles head eeskuju.

| 1.8.7 | Täiendav töö CO2-heidete vähendamise meetmetega, mis ei kuulu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, tuleks seada väga oluliseks prioriteediks. Muuhulgas tähendab see juriidiliste takistuste kõrvaldamist maksude ja reguleerivate meetmete teelt, eriti puudutab see lennukikütust, lämmastikoksiidi heitkoguste vähendamist, lennujuhtimise parandamist ning mootorite ja lennukikere tõhustamise võimaluste uurimist. |
| --- | --- |

1.8.7

Täiendav töö CO2-heidete vähendamise meetmetega, mis ei kuulu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, tuleks seada väga oluliseks prioriteediks. Muuhulgas tähendab see juriidiliste takistuste kõrvaldamist maksude ja reguleerivate meetmete teelt, eriti puudutab see lennukikütust, lämmastikoksiidi heitkoguste vähendamist, lennujuhtimise parandamist ning mootorite ja lennukikere tõhustamise võimaluste uurimist.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Lennundus on olnud ja jääb üha enam globaliseeruva majanduse oluliseks osaks. Lennundus kujutab endast mitmes mõttes edulugu. Alates 1960. aastast on lennundus kasvanud iga aastaga keskmiselt 9 %, mis on 2,4 korda suurem näit kui kogu maailma SKT kasv. Kasv jätkub ning praeguste suundumuste kohaselt on õhutranspordi maht 2020. aastaks kahekordistunud. |
| --- | --- |

2.1

Lennundus on olnud ja jääb üha enam globaliseeruva majanduse oluliseks osaks. Lennundus kujutab endast mitmes mõttes edulugu. Alates 1960. aastast on lennundus kasvanud iga aastaga keskmiselt 9 %, mis on 2,4 korda suurem näit kui kogu maailma SKT kasv. Kasv jätkub ning praeguste suundumuste kohaselt on õhutranspordi maht 2020. aastaks kahekordistunud.

| 2.2 | Nimetatud edu on paratamatult tekitanud probleeme nagu lennujaamade kasv ja selle mõju kohalikul tasemel, kuid kliimamuutuste kontekstis pööratakse üha enam tähelepanu sellele, kuidas lennunduse tekitatud kasvuhoone- ja muud heitgaasid aitavad kaasa globaalsele soojenemisele. Lennundustööstus teenustesektorina annab umbes 0,6 % ELi majanduslikust lisaväärtusest, ent 3,4 % ELi kasvuhoonegaasidest. ELi lennunduse tekitatud heitkogused on alates 1990. aastast kasvanud 87 %, samas kui ELi kasvuhoonegaaside koguhulk vähenes samal ajavahemikul 3 % võrra. |
| --- | --- |

2.2

Nimetatud edu on paratamatult tekitanud probleeme nagu lennujaamade kasv ja selle mõju kohalikul tasemel, kuid kliimamuutuste kontekstis pööratakse üha enam tähelepanu sellele, kuidas lennunduse tekitatud kasvuhoone- ja muud heitgaasid aitavad kaasa globaalsele soojenemisele. Lennundustööstus teenustesektorina annab umbes 0,6 % ELi majanduslikust lisaväärtusest, ent 3,4 % ELi kasvuhoonegaasidest. ELi lennunduse tekitatud heitkogused on alates 1990. aastast kasvanud 87 %, samas kui ELi kasvuhoonegaaside koguhulk vähenes samal ajavahemikul 3 % võrra.

| 2.3 | Rahvusvahelised lennud on traditsiooniliselt olnud kütusemaksust vabastatud ning neid ei käsitleta Kyoto protokolli eesmärkides. Võttes arvesse lennukite pikka tööiga ning võimalust suurendada nende tehnilist ja tööefektiivsust, tähendab lennunduse kasv, et nimetatud sektoris suurenevad kasvuhoonegaaside heitkogused, õõnestades sel viisil teistes sektorites tehtavaid püüdlusi heitkoguseid vähendada. Lennunduses on üldiselt toimunud suured muutused paremuse poole ohutusküsimuste reguleerimises, koordineerimises ja rakendamises. Ometigi on olnud keeruline jõuda rahvusvahelise kokkuleppeni keskkonnaküsimustes, mis võivad mõju avaldada ka ärihuvidele. |
| --- | --- |

2.3

Rahvusvahelised lennud on traditsiooniliselt olnud kütusemaksust vabastatud ning neid ei käsitleta Kyoto protokolli eesmärkides. Võttes arvesse lennukite pikka tööiga ning võimalust suurendada nende tehnilist ja tööefektiivsust, tähendab lennunduse kasv, et nimetatud sektoris suurenevad kasvuhoonegaaside heitkogused, õõnestades sel viisil teistes sektorites tehtavaid püüdlusi heitkoguseid vähendada. Lennunduses on üldiselt toimunud suured muutused paremuse poole ohutusküsimuste reguleerimises, koordineerimises ja rakendamises. Ometigi on olnud keeruline jõuda rahvusvahelise kokkuleppeni keskkonnaküsimustes, mis võivad mõju avaldada ka ärihuvidele.

| 2.4 | Komisjon on juba mõnda aega otsinud viisi, kuidas lennundust innustada või sundida tekitatavate kasvuhoonegaaside heitkogust vähendama. 2005. aastal võttis komisjon vastu teatise „Lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele” (1). 2006. aasta aprillis esitas EMSK oma arvamuses selle teatise kohta (2) järelduse, et on vaja täiendavaid poliitilisi meetmeid hoidmaks lennunduse mõju kliimamuutustele kontrolli all, ning soovitas muuhulgas lisada lennundus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Keskkonnaministrite nõukogu, Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament võtsid samasuguse seisukoha. Komisjon ongi nüüd esitanud direktiivi ettepaneku, mida käsitletakse käesolevas arvamuses ning millega lisatakse lennundus ELi kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi. |
| --- | --- |

2.4

Komisjon on juba mõnda aega otsinud viisi, kuidas lennundust innustada või sundida tekitatavate kasvuhoonegaaside heitkogust vähendama. 2005. aastal võttis komisjon vastu teatise „Lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele” (1). 2006. aasta aprillis esitas EMSK oma arvamuses selle teatise kohta (2) järelduse, et on vaja täiendavaid poliitilisi meetmeid hoidmaks lennunduse mõju kliimamuutustele kontrolli all, ning soovitas muuhulgas lisada lennundus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Keskkonnaministrite nõukogu, Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament võtsid samasuguse seisukoha. Komisjon ongi nüüd esitanud direktiivi ettepaneku, mida käsitletakse käesolevas arvamuses ning millega lisatakse lennundus ELi kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi.

3.   Direktiivi ettepaneku kokkuvõte

| 3.1 | Direktiivi ettepaneku sissejuhatuses märgitakse, et lennunduse tekitatud heitkoguste kasv võib 2012. aastaks neutraliseerida enam kui veerandi ELi keskkonnaalasest panusest Kyoto protokolli raames. Meetmete osas rahvusvahelisele kokkuleppele jõudmine on osutunud keeruliseks, ent direktiivi ettepanekuga soovitakse luua ülemaailmse tasandi meetmete mudelit ning see on ainus sellist võimalust pakkuv algatus. |
| --- | --- |

3.1

Direktiivi ettepaneku sissejuhatuses märgitakse, et lennunduse tekitatud heitkoguste kasv võib 2012. aastaks neutraliseerida enam kui veerandi ELi keskkonnaalasest panusest Kyoto protokolli raames. Meetmete osas rahvusvahelisele kokkuleppele jõudmine on osutunud keeruliseks, ent direktiivi ettepanekuga soovitakse luua ülemaailmse tasandi meetmete mudelit ning see on ainus sellist võimalust pakkuv algatus.

| 3.2 | Ettepanekuga muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Ettepanekule lisatud mõjuhinnangus jõutakse järeldusele, et kuigi heitkogustega kauplemine on tõhusaim lahendus lennunduse mõju vähendamiseks kliimamuutustele, mõjutaks meetmed „prognoositud nõudluse kasvu” ja seega ka heidete hulka „vaid üsna vähesel määral” (3). Seetõttu tuleb aru saada, et ettepaneku eesmärk ei ole iseenesest lennunduse kasvu piirata, vaid tagada, et osa selle keskkonnakahjulikust mõjust tasakaalustataks meetmetega enamjaolt teistes majandussektorites. |
| --- | --- |

3.2

Ettepanekuga muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Ettepanekule lisatud mõjuhinnangus jõutakse järeldusele, et kuigi heitkogustega kauplemine on tõhusaim lahendus lennunduse mõju vähendamiseks kliimamuutustele, mõjutaks meetmed „prognoositud nõudluse kasvu” ja seega ka heidete hulka „vaid üsna vähesel määral” (3). Seetõttu tuleb aru saada, et ettepaneku eesmärk ei ole iseenesest lennunduse kasvu piirata, vaid tagada, et osa selle keskkonnakahjulikust mõjust tasakaalustataks meetmetega enamjaolt teistes majandussektorites.

| 3.3 | Praegune ELi heitkogustega kauplemise süsteem (4) hõlmab umbes 12 000 energiamahukat tööstusettevõtet, mis tekitavad 50 % kogu Euroopa Liidu CO2 heitkogusest. Ettepaneku kohaselt antakse lennundusettevõtjatele kaubeldavad saastekvoodid, mis lubavad paisata igal aastal õhku teatava koguse CO2-e. Piirmäär oleks võrdne aastatel 2004–2006 lennutegevuse tekitatud heitkoguste aastakeskmisega. Ettevõtjad võivad kvootide ülejäägid ära müüa või osta lisakvoote ELi süsteemi turult, st tööstusettevõtetelt, mis on oma heitkoguseid vähendanud, või Kyoto protokolli mehhanismide kohaselt kolmandate riikide puhta energia projektidelt. |
| --- | --- |

3.3

Praegune ELi heitkogustega kauplemise süsteem (4) hõlmab umbes 12 000 energiamahukat tööstusettevõtet, mis tekitavad 50 % kogu Euroopa Liidu CO2 heitkogusest. Ettepaneku kohaselt antakse lennundusettevõtjatele kaubeldavad saastekvoodid, mis lubavad paisata igal aastal õhku teatava koguse CO2-e. Piirmäär oleks võrdne aastatel 2004–2006 lennutegevuse tekitatud heitkoguste aastakeskmisega. Ettevõtjad võivad kvootide ülejäägid ära müüa või osta lisakvoote ELi süsteemi turult, st tööstusettevõtetelt, mis on oma heitkoguseid vähendanud, või Kyoto protokolli mehhanismide kohaselt kolmandate riikide puhta energia projektidelt.

| 3.4 | Direktiivi ettepanek hõlmab Euroopa Liidu siseste lendude heitkoguseid alates 2011. aastast ja kõikide ELi lennujaamadesse saabuvate või sealt väljuvate lendude heitkoguseid alates 2012. aastast. See puudutaks nii ELi kui ka välisriikide õhusõidukite käitajaid. Hinnangute kohaselt võib ettepaneku tulemusel Euroopa-sisesele edasi-tagasi pileti hinnale lisanduda 1,8–9 eurot. Pikamaalendude hind tõuseks rohkem, näiteks edasi-tagasi piletile New Yorki lisanduks 8–40 eurot. Sellise maksu väga tagasihoidlik mõju hinnaelastsele lennundusele on põhjuseks, miks leitakse, et süsteem avaldab majanduskasvule vähest mõju. |
| --- | --- |

3.4

Direktiivi ettepanek hõlmab Euroopa Liidu siseste lendude heitkoguseid alates 2011. aastast ja kõikide ELi lennujaamadesse saabuvate või sealt väljuvate lendude heitkoguseid alates 2012. aastast. See puudutaks nii ELi kui ka välisriikide õhusõidukite käitajaid. Hinnangute kohaselt võib ettepaneku tulemusel Euroopa-sisesele edasi-tagasi pileti hinnale lisanduda 1,8–9 eurot. Pikamaalendude hind tõuseks rohkem, näiteks edasi-tagasi piletile New Yorki lisanduks 8–40 eurot. Sellise maksu väga tagasihoidlik mõju hinnaelastsele lennundusele on põhjuseks, miks leitakse, et süsteem avaldab majanduskasvule vähest mõju.

| 3.5 | Tuleb märkida, et komisjon tunnistab, et lennutegevuse lisamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi on ainult üks võimalikest meetmetest, mida tuleb rahvusvahelisel tasemel tarvitusele võtta, tegelemaks lennunduse tekitatud heitkoguste suureneva mõjuga kliimale. Komisjon soovitab esitada pärast 2008. aasta mõjuhinnangut CO2 heitkoguseid käsitlev ettepanek. Ka Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO) kavatseb teha 2007. aasta septembris oma täiskogul täiendavaid ettepanekuid, ehkki märgid näitavad, et surve ELi algatuse nõrgendamiseks ja õõnestamiseks üha tugevneb. |
| --- | --- |

3.5

Tuleb märkida, et komisjon tunnistab, et lennutegevuse lisamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi on ainult üks võimalikest meetmetest, mida tuleb rahvusvahelisel tasemel tarvitusele võtta, tegelemaks lennunduse tekitatud heitkoguste suureneva mõjuga kliimale. Komisjon soovitab esitada pärast 2008. aasta mõjuhinnangut CO2 heitkoguseid käsitlev ettepanek. Ka Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO) kavatseb teha 2007. aasta septembris oma täiskogul täiendavaid ettepanekuid, ehkki märgid näitavad, et surve ELi algatuse nõrgendamiseks ja õõnestamiseks üha tugevneb.

4.   Üldmärkused

| 4.1 | Komitee tervitab lennutegevuse lisamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kui esimest sammu rahvusvahelisel tasandil selles suunas, et õhutranspordisektor kannaks osa keskkonnakulust, mida ta on siiamaani teiste kanda lükanud. Samuti tervitab komitee seda, et kaasataks kolmandate riikide õhusõidukite käitajad. Peale selle peavad kavandatud süsteemi kohaselt vähem kütusesäästlikud õhusõidukid kasutama rohkem saastekvoote. See annab teatava tagasihoidliku stiimuli tehnilise ja tööefektiivsuse edendamiseks. Kuna odavlennufirmadel on koormustegur keskmiselt 10 % suurem kui traditsioonilistel lennundusettevõtetel, siis mõjutab ettepanek odavlennufirmasid veidi vähem, aga samas soodustab kõigi lennundusettevõtete vabade kohtade soodusmüüki. |
| --- | --- |

4.1

Komitee tervitab lennutegevuse lisamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kui esimest sammu rahvusvahelisel tasandil selles suunas, et õhutranspordisektor kannaks osa keskkonnakulust, mida ta on siiamaani teiste kanda lükanud. Samuti tervitab komitee seda, et kaasataks kolmandate riikide õhusõidukite käitajad. Peale selle peavad kavandatud süsteemi kohaselt vähem kütusesäästlikud õhusõidukid kasutama rohkem saastekvoote. See annab teatava tagasihoidliku stiimuli tehnilise ja tööefektiivsuse edendamiseks. Kuna odavlennufirmadel on koormustegur keskmiselt 10 % suurem kui traditsioonilistel lennundusettevõtetel, siis mõjutab ettepanek odavlennufirmasid veidi vähem, aga samas soodustab kõigi lennundusettevõtete vabade kohtade soodusmüüki.

| 4.2 | Komitee tunnistab, et lennumarsruutide tõhustamise ja alternatiivkütuste kasutuse ning parema konstruktsiooni ja suuremate koormustegurite meetmed aitavad teataval määral aeglustada kasvuhoonegaaside heitkoguste hulga suurenemist. Samas on enamikku neist meetmetest lennunduses aktiivselt kohaldatud alates 1990. aastast, ent ometi on heitkogused sel perioodil kasvanud 85 %. See arv tõuseb jätkuvalt, kuna märkimisväärselt kasvab reisijate arv ja lasti maht. |
| --- | --- |

4.2

Komitee tunnistab, et lennumarsruutide tõhustamise ja alternatiivkütuste kasutuse ning parema konstruktsiooni ja suuremate koormustegurite meetmed aitavad teataval määral aeglustada kasvuhoonegaaside heitkoguste hulga suurenemist. Samas on enamikku neist meetmetest lennunduses aktiivselt kohaldatud alates 1990. aastast, ent ometi on heitkogused sel perioodil kasvanud 85 %. See arv tõuseb jätkuvalt, kuna märkimisväärselt kasvab reisijate arv ja lasti maht.

| 4.3 | Direktiivis tehakse ettepanek reguleerida lennundussektori kasvavat mõju kliimamuutustele, lisades lennutegevuse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. ELi süsteem on ainuke rahvusvaheline turupõhine laiaulatuslik CO2-heiteid reguleeriv ja kompenseeriv mehhanism, ent süsteemi 2007. aastal lõppevas proovifaasis on ilmnenud märkimisväärsed esialgsed probleemid. Peamiselt on probleemid tekkinud seetõttu, et liikmesriigid eraldasid liiga palju kvoote. Et ühenduse süsteem täidaks oma eesmärki turuinstrumendina ehk CO2-heidete vähendamise eesmärki, on äärmiselt oluline, et komisjon kõigi liikmesriikide toetusel jätkaks kindlalt kvootide määratlemist ja kohaldamist ning nende järgimise tagamist. |
| --- | --- |

4.3

Direktiivis tehakse ettepanek reguleerida lennundussektori kasvavat mõju kliimamuutustele, lisades lennutegevuse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. ELi süsteem on ainuke rahvusvaheline turupõhine laiaulatuslik CO2-heiteid reguleeriv ja kompenseeriv mehhanism, ent süsteemi 2007. aastal lõppevas proovifaasis on ilmnenud märkimisväärsed esialgsed probleemid. Peamiselt on probleemid tekkinud seetõttu, et liikmesriigid eraldasid liiga palju kvoote. Et ühenduse süsteem täidaks oma eesmärki turuinstrumendina ehk CO2-heidete vähendamise eesmärki, on äärmiselt oluline, et komisjon kõigi liikmesriikide toetusel jätkaks kindlalt kvootide määratlemist ja kohaldamist ning nende järgimise tagamist.

| 4.4 | Praktikas võib lennunduse lisamisel ELi süsteemi olla suur kasu. Lennundus on vähem hinnatundlik sektor võrreldes enamiku tööstus- ja energiatootmissektoritega, mis praegu vastutavad põhiosa CO2-heidete keskkonda laskmise eest. Kuna vältimatult suureneb lennunduse CO2-heidete osa, lisanduvad ELi süsteemi märkimisväärsed uued summad, mida saab investeerida teistes sektorites, et CO2-heiteid vähendada. Kuigi lennundussektori enda võime heiteid vähendada on piiratud, võib lennundussektor olla rahastamiskanaliks, mis võimaldab teistel tööstusharudel heitkoguseid piirata. |
| --- | --- |

4.4

Praktikas võib lennunduse lisamisel ELi süsteemi olla suur kasu. Lennundus on vähem hinnatundlik sektor võrreldes enamiku tööstus- ja energiatootmissektoritega, mis praegu vastutavad põhiosa CO2-heidete keskkonda laskmise eest. Kuna vältimatult suureneb lennunduse CO2-heidete osa, lisanduvad ELi süsteemi märkimisväärsed uued summad, mida saab investeerida teistes sektorites, et CO2-heiteid vähendada. Kuigi lennundussektori enda võime heiteid vähendada on piiratud, võib lennundussektor olla rahastamiskanaliks, mis võimaldab teistel tööstusharudel heitkoguseid piirata.

| 4.5 | Näiteks peaks komisjoni hinnangul direktiivi tulemusel aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heitkogused vähenema kokku 183 miljonit tonni, võrreldes stsenaariumiga, kus midagi ei muutuks. CO2-heidete hinna prognoosimine selleks perioodiks ei ole täpne ning sõltub saastekvootide eraldamise rangest korrast, aga kui lennutööstus ostaks sel perioodil CO2 heitkoguseid 100 miljonit tonni keskmise hinnaga 30 eurot, siis saaks põhimõtteliselt CO2-heidete vähendamisse investeerida kolm miljardit eurot. |
| --- | --- |

4.5

Näiteks peaks komisjoni hinnangul direktiivi tulemusel aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heitkogused vähenema kokku 183 miljonit tonni, võrreldes stsenaariumiga, kus midagi ei muutuks. CO2-heidete hinna prognoosimine selleks perioodiks ei ole täpne ning sõltub saastekvootide eraldamise rangest korrast, aga kui lennutööstus ostaks sel perioodil CO2 heitkoguseid 100 miljonit tonni keskmise hinnaga 30 eurot, siis saaks põhimõtteliselt CO2-heidete vähendamisse investeerida kolm miljardit eurot.

| 4.6 | 2007. aastal on komitee algatanud laiaulatusliku programmi, et julgustada kodanikuühiskonnas meetmete tarvituselevõtmist ja häid tavasid kliimamuutuste valdkonnas; siia kuulub kindlasti ka kasvuhoonegaaside heitkoguste hulga suurenemise minimeerimine. Kuigi komitee tunnistab, et vaadeldav ettepanek on pragmaatilisest küljest vaadatuna parim lähenemisviis lennunduse kaasamiseks CO2 hulga vähendamise strateegiasse, tuleb siiski märkida, et direktiivi ettepanek ei tee tegelikult midagi, et piirata kasvuhoonegaaside järjest enam suurenevat mahtu õhutranspordisektoris. Siit tuleneb probleem, kuidas direktiivi esitleda. Lennundussektor on juba niigi kõige kiiremini kasvav kasvuhoonegaaside heidete allikas Euroopas ning direktiivis lubatakse sektoril veelgi kasvada, kehtestamata heitkogustele piiranguid. Avalikkus peab mõistma, et direktiivi tulemusel on saadaval märkimisväärsed ressursid, mida kasutatakse kompenseerivalt CO2 hulga vähendamiseks. |
| --- | --- |

4.6

2007. aastal on komitee algatanud laiaulatusliku programmi, et julgustada kodanikuühiskonnas meetmete tarvituselevõtmist ja häid tavasid kliimamuutuste valdkonnas; siia kuulub kindlasti ka kasvuhoonegaaside heitkoguste hulga suurenemise minimeerimine. Kuigi komitee tunnistab, et vaadeldav ettepanek on pragmaatilisest küljest vaadatuna parim lähenemisviis lennunduse kaasamiseks CO2 hulga vähendamise strateegiasse, tuleb siiski märkida, et direktiivi ettepanek ei tee tegelikult midagi, et piirata kasvuhoonegaaside järjest enam suurenevat mahtu õhutranspordisektoris. Siit tuleneb probleem, kuidas direktiivi esitleda. Lennundussektor on juba niigi kõige kiiremini kasvav kasvuhoonegaaside heidete allikas Euroopas ning direktiivis lubatakse sektoril veelgi kasvada, kehtestamata heitkogustele piiranguid. Avalikkus peab mõistma, et direktiivi tulemusel on saadaval märkimisväärsed ressursid, mida kasutatakse kompenseerivalt CO2 hulga vähendamiseks.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1 | Heitkoguste vähendamise eesmärgi osas on direktiivi ettepanek terminoloogiliselt ebatäpne. Kuna lennundusettevõtted võivad osta saastekvoote turuhinnaga, et endale lubada neile eraldatud heitkogustest rohkem heiteid, on kasvuhoonegaaside vähendamise mõju lennunduses minimaalne: hinnanguliselt võib see aastaks 2020 olla kokku 3 % ehk vähem kui kasvuhoonegaasi heitkoguste kasv ühe aasta jooksul lennundussektoris. Komisjoni enda andmete põhjal võib näha, et piletite väike hinnatõus mõjutab õhutranspordi nõudlust vähe. |
| --- | --- |

5.1

Heitkoguste vähendamise eesmärgi osas on direktiivi ettepanek terminoloogiliselt ebatäpne. Kuna lennundusettevõtted võivad osta saastekvoote turuhinnaga, et endale lubada neile eraldatud heitkogustest rohkem heiteid, on kasvuhoonegaaside vähendamise mõju lennunduses minimaalne: hinnanguliselt võib see aastaks 2020 olla kokku 3 % ehk vähem kui kasvuhoonegaasi heitkoguste kasv ühe aasta jooksul lennundussektoris. Komisjoni enda andmete põhjal võib näha, et piletite väike hinnatõus mõjutab õhutranspordi nõudlust vähe.

| 5.2 | Kui komisjon väljastab algul lennundusettevõtetele suure enamiku esmastest saastekvootidest tasuta ja lubab kvoote juurde osta ELi üldise heitkogustega kauplemise süsteemi raames (vastupidiselt suletule on see süsteem avatud õhutranspordi jaoks — ja võib-olla transpordi jaoks tervikuna), lepib komisjon praeguse olukorraga ning teeb vähe, et aeglustada kasvuhoonegaasidega saastava lennundussektori pidevat ja kiiret kasvu. Ometi on suurim probleem see, et selline piirang ei ole praegu poliitiliselt ja majanduslikult aktsepteeritav. Et kuidagi edasi minna, on komisjon arvutanud, et lennutegevuse lisamisega ELi süsteemi ei soodustata mitte ainult CO2 hulga vähendamist lennundussektori siseselt, vaid tekitatakse ka olulist turustiimulit ning võimaldatakse ressursse uuteks teadusuuringuteks ja rakendusteks CO2 hulga vähendamiseks mujal, kuna lennunduse CO2 heitkoguste kasvu tasakaalustatakse heitkoguste vähendamise teel teistes sektorites. |
| --- | --- |

5.2

Kui komisjon väljastab algul lennundusettevõtetele suure enamiku esmastest saastekvootidest tasuta ja lubab kvoote juurde osta ELi üldise heitkogustega kauplemise süsteemi raames (vastupidiselt suletule on see süsteem avatud õhutranspordi jaoks — ja võib-olla transpordi jaoks tervikuna), lepib komisjon praeguse olukorraga ning teeb vähe, et aeglustada kasvuhoonegaasidega saastava lennundussektori pidevat ja kiiret kasvu. Ometi on suurim probleem see, et selline piirang ei ole praegu poliitiliselt ja majanduslikult aktsepteeritav. Et kuidagi edasi minna, on komisjon arvutanud, et lennutegevuse lisamisega ELi süsteemi ei soodustata mitte ainult CO2 hulga vähendamist lennundussektori siseselt, vaid tekitatakse ka olulist turustiimulit ning võimaldatakse ressursse uuteks teadusuuringuteks ja rakendusteks CO2 hulga vähendamiseks mujal, kuna lennunduse CO2 heitkoguste kasvu tasakaalustatakse heitkoguste vähendamise teel teistes sektorites.

| 5.3 | Komisjon märgib, et heitkogustega kauplemise suletud süsteemis, st ainult lennundussektoris, oleks saastekvootide hind 114–325 eurot, võrreldes eeldatava 30 euroga tonni kohta. Selline suletud süsteem tõstaks tõenäoliselt piletihindu 8–30 euro võrra lühilennu puhul. Kuigi seda võib pidada realistlikumaks viisiks, mille abil mõjutada nõudlust, toetada kütusesäästlikkust ja vähendada heitkoguseid, ei ole tõenäoline, et seda toetataks ELi tasandil, kus on ilmsed erinevused transpordiprioriteetides. Suletud või ainult transporti hõlmav süsteem teeks rahvusvahelise kokkuleppe veelgi vähem tõenäolisemaks. |
| --- | --- |

5.3

Komisjon märgib, et heitkogustega kauplemise suletud süsteemis, st ainult lennundussektoris, oleks saastekvootide hind 114–325 eurot, võrreldes eeldatava 30 euroga tonni kohta. Selline suletud süsteem tõstaks tõenäoliselt piletihindu 8–30 euro võrra lühilennu puhul. Kuigi seda võib pidada realistlikumaks viisiks, mille abil mõjutada nõudlust, toetada kütusesäästlikkust ja vähendada heitkoguseid, ei ole tõenäoline, et seda toetataks ELi tasandil, kus on ilmsed erinevused transpordiprioriteetides. Suletud või ainult transporti hõlmav süsteem teeks rahvusvahelise kokkuleppe veelgi vähem tõenäolisemaks.

| 5.4 | Direktiivi ettepanekus on komisjon tunnistanud, et põhjaliku analüüsi tulemuste põhjal teevad õhusõidukite heited kliimale kaks kuni neli korda rohkem kahju kui teiste sektorite heited (5). Ometi on komisjon otsustanud seda mitte arvestada. (Paljuski põhjustab seda asjaolu, et enamik heiteid satub atmosfääri ülakihti, ning teiste heidete mõju peale CO2, nt kondensatsioonijäljed ja lämmastikoksiidid.) Tuleb võtta tarvitusele täiendavad meetmed lämmastikoksiidide vähendamiseks või nende kompenseerimiseks. |
| --- | --- |

5.4

Direktiivi ettepanekus on komisjon tunnistanud, et põhjaliku analüüsi tulemuste põhjal teevad õhusõidukite heited kliimale kaks kuni neli korda rohkem kahju kui teiste sektorite heited (5). Ometi on komisjon otsustanud seda mitte arvestada. (Paljuski põhjustab seda asjaolu, et enamik heiteid satub atmosfääri ülakihti, ning teiste heidete mõju peale CO2, nt kondensatsioonijäljed ja lämmastikoksiidid.) Tuleb võtta tarvitusele täiendavad meetmed lämmastikoksiidide vähendamiseks või nende kompenseerimiseks.

| 5.5 | Lennundusettevõtted saavad juba kasu lennukütuse maksudest vabastamisest. Saastekvootide esmane tasuta eraldamine suurendab lennundussektori riiklikult toetatavaid eeliseid teiste transpordisektorite ees. On oht, et õhusõidukite käitajad kasutavad ühenduse süsteemi üldiseks hindade tõstmiseks. Kui komisjon selgitab arusaadavalt avalikkusele ELi süsteemi tegelikku finantsmõju tööstuse kuludele, võib see leevendada süsteemi alusetut ärakasutamist. |
| --- | --- |

5.5

Lennundusettevõtted saavad juba kasu lennukütuse maksudest vabastamisest. Saastekvootide esmane tasuta eraldamine suurendab lennundussektori riiklikult toetatavaid eeliseid teiste transpordisektorite ees. On oht, et õhusõidukite käitajad kasutavad ühenduse süsteemi üldiseks hindade tõstmiseks. Kui komisjon selgitab arusaadavalt avalikkusele ELi süsteemi tegelikku finantsmõju tööstuse kuludele, võib see leevendada süsteemi alusetut ärakasutamist.

| 5.6 | Samuti tuleks täiendavalt arutada direktiivis esitatud erandeid. Näiteks erand riigipeade, valitsusjuhtide ja valitsuse ministrite lendudele on eriti ebasobiv, sest kõnealune rühm peaks just näitama üles head eeskuju. Kuigi sellel erandil on halduslikud põhjused (lendusid teenindavad enamasti sõjaväelised üksused), tuleks paluda liikmesriikidel vabatahtlikult kõnealused heitkogused hüvitada, nagu mõni liikmesriik on otsustanud juba teha. |
| --- | --- |

5.6

Samuti tuleks täiendavalt arutada direktiivis esitatud erandeid. Näiteks erand riigipeade, valitsusjuhtide ja valitsuse ministrite lendudele on eriti ebasobiv, sest kõnealune rühm peaks just näitama üles head eeskuju. Kuigi sellel erandil on halduslikud põhjused (lendusid teenindavad enamasti sõjaväelised üksused), tuleks paluda liikmesriikidel vabatahtlikult kõnealused heitkogused hüvitada, nagu mõni liikmesriik on otsustanud juba teha.

| 5.7 | Kuna komisjon on valinud avatud, saastekvootide juurdeostmise võimalusega süsteemi, siis näib olevat vähe põhjendatud asjaolu, et süsteemi võrdlusaastat ei ühildata paremini ELi praeguse kohustusega Kyoto protokolli esimeses etapis (vähendada heitkoguseid 8 % aastatel 2008–2012 võrreldes 1990. aasta tasemega) ja tulevaste kohustustega (nt vähendada heitkoguseid 30 % aastaks 2020 võrreldes 1990. aasta tasemega). 2005. aasta valimine võrdlusaastaks annab lennundussektorile juba eelise, mis on 100 % suurem kui Kyoto oma. Arvestades, et lennundus on esimene sektor ja esimene transpordiliik, mis hõlmati ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, on igati õiglane, kui kvootide esialgne jagamine toimuks ELi heitkogustega kauplemise süsteemis kindlaks määratud põhimõtete alusel. |
| --- | --- |

5.7

Kuna komisjon on valinud avatud, saastekvootide juurdeostmise võimalusega süsteemi, siis näib olevat vähe põhjendatud asjaolu, et süsteemi võrdlusaastat ei ühildata paremini ELi praeguse kohustusega Kyoto protokolli esimeses etapis (vähendada heitkoguseid 8 % aastatel 2008–2012 võrreldes 1990. aasta tasemega) ja tulevaste kohustustega (nt vähendada heitkoguseid 30 % aastaks 2020 võrreldes 1990. aasta tasemega). 2005. aasta valimine võrdlusaastaks annab lennundussektorile juba eelise, mis on 100 % suurem kui Kyoto oma. Arvestades, et lennundus on esimene sektor ja esimene transpordiliik, mis hõlmati ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, on igati õiglane, kui kvootide esialgne jagamine toimuks ELi heitkogustega kauplemise süsteemis kindlaks määratud põhimõtete alusel.

| 5.8 | Tõenäoliselt ei aita direktiiv märkimisväärselt kogu lennundussektori CO2-heidete hulga kasvu aeglustada. Ometi aitab asjaolu, et direktiiv võib ELi süsteemi kaudu kokkuvõttes tasakaalustada CO2 heitkoguste lisandumist ja seega ka pakkuda ressursse edasiseks vähendamiseks, suuresti põhjendada rakendamise kulu ja halduskoormat. Direktiivi ettepanek pakub rohkemat kui lihtsalt keskkondlikku katet lennundusele. Direktiiv võib positiivselt suurendada avalikkuse teadlikkust, pakkuda uusi märkimisväärseid ressursse CO2 hulga vähendamiseks ning võimaldada muuta lennundussektori väliseid keskkonnakulud, mida lennundussektor sai varem ignoreerida, sektori sisekuludeks. |
| --- | --- |

5.8

Tõenäoliselt ei aita direktiiv märkimisväärselt kogu lennundussektori CO2-heidete hulga kasvu aeglustada. Ometi aitab asjaolu, et direktiiv võib ELi süsteemi kaudu kokkuvõttes tasakaalustada CO2 heitkoguste lisandumist ja seega ka pakkuda ressursse edasiseks vähendamiseks, suuresti põhjendada rakendamise kulu ja halduskoormat. Direktiivi ettepanek pakub rohkemat kui lihtsalt keskkondlikku katet lennundusele. Direktiiv võib positiivselt suurendada avalikkuse teadlikkust, pakkuda uusi märkimisväärseid ressursse CO2 hulga vähendamiseks ning võimaldada muuta lennundussektori väliseid keskkonnakulud, mida lennundussektor sai varem ignoreerida, sektori sisekuludeks.

Brüssel, 31. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2005) 459 lõplik, 27.09.2005.

1

(2)  NAT/299 „Lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele”.

2

(3)  Mõjuhinnangu kokkuvõte, punkt 5.3.1.

3

(4)  Vt lisast I ELi heitkogustega kauplemise süsteemi lühikirjeldust.

4

(5)  IPCC Summary for Policymakers 2007 (valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kokkuvõte poliitikutele 2007). „The science of climate change” („Kliimamuutuste teadus”).

5

http://www.ipcc.ch/pub/sarsum1.htm.

---

I LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Ehkki täiskogu lükkas tagasi järgmised muudatusettepanekud, said need rohkem kui veerandi antud häältest:

Punkt 1.8.2

Muuta järgmiselt:

| „1.8.2 | Pakutud piirmäär tuleb seada
  a tuleks alandada, et lennunduses oldaks sunnitud kohandama heitkoguste hulka, nii, et see oleks võrreldav teiste ELi heitkogustega kauplemise süsteemis olevate tööstustega.” |
| --- | --- |

„1.8.2

Pakutud piirmäär tuleb seada
  a tuleks alandada, et lennunduses oldaks sunnitud kohandama heitkoguste hulka, nii, et see oleks võrreldav teiste ELi heitkogustega kauplemise süsteemis olevate tööstustega.”

Hääletustulemused

Poolt: 18

Vastu: 33

Erapooletuid: 9

Punkt 1.8.3

Muuta järgmiselt:

| „1.8.3 | Ettepanekus pakutakse välja saastekvootide vaba eraldamine ettevõtetele. See võimalus tuleks kaotada või tuleks seda märkimisväärselt piirata, nii et kõik või enamik kvoote pandaks enampakkumisele
  sätestada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi eeskirjades ja suunisdokumentides.” |
| --- | --- |

„1.8.3

Ettepanekus pakutakse välja saastekvootide vaba eraldamine ettevõtetele. See võimalus tuleks kaotada või tuleks seda märkimisväärselt piirata, nii et kõik või enamik kvoote pandaks enampakkumisele
  sätestada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi eeskirjades ja suunisdokumentides.”

Hääletustulemused

Poolt: 13

Vastu: 24

Erapooletuid: 6

---

II LISA

2005. aastal avas Euroopa Liit peamistele kasvuhoonegaase tekitavatele tööstusharudele suunatud üleeuroopalise CO2 heitkoguste kauplemise turu. See on eelkäija sarnasele süsteemile, mis hakkab toimima 2008. aastal Kyoto protokolli allkirjastanute vahel. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi eesmärk on valmistada Euroopa riike ette Kyoto süsteemi jaoks.

ELi süsteem seisneb kasvuhoonegaaside saastekvootide (ELi saastekvootide) eraldamises teatud tööstussektoritele riiklike saastekvootide eraldamise kavade kaudu. Süsteemi järelevalvet teostab Euroopa Komisjon. Saastekvootidega saab kaubelda. ELi süsteemi esimene etapp hõlmab aastaid 2005–2007 ning teine etapp langeb kokku Kyoto protokolli esimese kohustuste perioodiga, mis kestab aastatel 2008–2012.

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi esimene etapp hõlmab 7300 ettevõtet ja 12 000 käitist ELi raksetööstussektorites. Nende hulka kuuluvad energiaettevõtted, naftatöötlemistehased, raua- ja terasetootjad, tselluloosi- ja paberitööstus ning tsemendi-, klaasi-, lubja-, tellise- ja keraamikatootjad.

ELi heitkogustega kauplemise süsteem kehtestab igale ELi liikmesriigile CO2 heitkoguste lubatud määra aastas. Liikmesriik omakorda jaotab talle lubatud kvoodid nendele ettevõtetele, mille tehased ja käitised saastavad süsinikdioksiidiga kõige rohkem — elektriettevõtted, ehitusmaterjalide tootjad ja teised rasketööstusettevõtted.

Iga ELi saastekvoot lubab omanikul õhku paisata ühe tonni CO2-e. Ettevõtted, mis ei kasuta ära kõiki oma saastekvoote, st saastavad vähem kui lubatud, võivad kvoote müüa. Ettevõtted, mis ületavad oma lubatud saastekvoodi, peavad selle kompenseerima, ostes ELi saastekvoote või makstes trahvi 40 eurot tonni kohta.

Saastekvootide kauplemise haldamiseks ja heitkoguste kontrollimiseks peavad ELi süsteemi kohaselt kõik liikmesriigid looma riikliku heitkoguste eraldamise registri, kus igal süsteemis osaleval ettevõttel on oma konto.

Vahendajate ja elektroonilise vahetuse kaudu toimib igapäevane turg, kus kaubeldakse ELi saastekvootidega. Peamine kaubaartikkel on ELi saastekvootide „tähtpäevatehingud”, st ELi saastekvoodid, mida saab kasutada tulevikus. Need tulevased tähtpäevad vastavad kalendriaasta lõpule, mil kõnealused saastekvoodid kehtivad.

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/53

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu määrus, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusi”

KOM(2007) 17 lõplik — 2007/0012 (CNS)

(2007/C 175/14)

14. veebruaril 2007 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 36 ja 37 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: nõukogu määrus, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusi”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 8. mail 2007. Raportöör oli Antonello CAMPLI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et kui reformi kõik eesmärgid püütakse täita, loob see aluse sidusatele poliitikameetmetele Euroopa Liidus väga olulise põllumajanduse, tööstuse ja toiduainetega seonduva puu- ja köögiviljasektori arenguks. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et kui reformi kõik eesmärgid püütakse täita, loob see aluse sidusatele poliitikameetmetele Euroopa Liidus väga olulise põllumajanduse, tööstuse ja toiduainetega seonduva puu- ja köögiviljasektori arenguks.

| 1.2 | EMSK tunneb heameelt, et tootjaorganisatsioonid etendavad puu- ja köögiviljaturu ühtses korralduses tähtsat rolli. |
| --- | --- |

1.2

EMSK tunneb heameelt, et tootjaorganisatsioonid etendavad puu- ja köögiviljaturu ühtses korralduses tähtsat rolli.

| 1.3 | EMSK arvab, et Euroopa puu- ja köögiviljasektori konkurentsivõime tagamiseks on rahastamine sidusate poliitikameetmete oluline osa. Seega kutsub komitee komisjoni üles hoolikamalt analüüsima sisseviidud uuenduste rahalisi tagajärgi. Uuendusi võib siiski pidada kiiduväärseteks ja positiivseteks. |
| --- | --- |

1.3

EMSK arvab, et Euroopa puu- ja köögiviljasektori konkurentsivõime tagamiseks on rahastamine sidusate poliitikameetmete oluline osa. Seega kutsub komitee komisjoni üles hoolikamalt analüüsima sisseviidud uuenduste rahalisi tagajärgi. Uuendusi võib siiski pidada kiiduväärseteks ja positiivseteks.

| 1.4 | EMSK usub, et uute ja oluliste meetmete rakenduskavadesse sisseviimise tagajärg on investeerimiseks ja tööhõiveks ette nähtud ressursside vähenemine. |
| --- | --- |

1.4

EMSK usub, et uute ja oluliste meetmete rakenduskavadesse sisseviimise tagajärg on investeerimiseks ja tööhõiveks ette nähtud ressursside vähenemine.

| 1.5 | EMSK toetab komisjoni strateegiat, mille eesmärk on aastaks 2013 luua ühtne ja tasakaalustatud esimene sammas. Selleks kutsub komitee komisjoni üles looma hoolikalt läbimõeldud puu- ja köögiviljasektori üleminekuprogramm, et kõik sektoris tegutsevad ettevõtted uue süsteemiga kurssi viia ning samal ajal tagada Euroopa tarbijale kohane pakkumine kvaliteedi ja koguse osas. |
| --- | --- |

1.5

EMSK toetab komisjoni strateegiat, mille eesmärk on aastaks 2013 luua ühtne ja tasakaalustatud esimene sammas. Selleks kutsub komitee komisjoni üles looma hoolikalt läbimõeldud puu- ja köögiviljasektori üleminekuprogramm, et kõik sektoris tegutsevad ettevõtted uue süsteemiga kurssi viia ning samal ajal tagada Euroopa tarbijale kohane pakkumine kvaliteedi ja koguse osas.

| 1.6 | EMSK tervitab komisjoni aktiivset keskkonnakaitsepoliitikat. Selleks soovitab komitee kasutada paindlikke meetmeid, mis tunnustaks eri pakkujate tavasid ja suundumusi. Seoses puu- ja köögiviljade müügi edendamisega teatud tarbijarühmadele soovitab komitee horisontaalses müügiedendamispoliitikas vastu võtta otsustavam strateegia. |
| --- | --- |

1.6

EMSK tervitab komisjoni aktiivset keskkonnakaitsepoliitikat. Selleks soovitab komitee kasutada paindlikke meetmeid, mis tunnustaks eri pakkujate tavasid ja suundumusi. Seoses puu- ja köögiviljade müügi edendamisega teatud tarbijarühmadele soovitab komitee horisontaalses müügiedendamispoliitikas vastu võtta otsustavam strateegia.

| 1.7 | EMSK soovitab tarbijate kaitseks turustamisreeglid säilitada, eelkõige toiduaineteohutuse ja toodete päritolu osas. |
| --- | --- |

1.7

EMSK soovitab tarbijate kaitseks turustamisreeglid säilitada, eelkõige toiduaineteohutuse ja toodete päritolu osas.

2.   Komisjoni kaalutlused ja ettepanekud

| 2.1 | Komisjon sõnastab järgmised eesmärgid:






  — | parandada ELi puu- ja köögiviljasektori konkurentsivõimet ja turule suunatust ehk teiste sõnadega: toetada säästvat tootmist, mis oleks konkurentsivõimeline nii sise- kui välisturul; |
| --- | --- | --- |

2.1

Komisjon sõnastab järgmised eesmärgid:

—

parandada ELi puu- ja köögiviljasektori konkurentsivõimet ja turule suunatust ehk teiste sõnadega: toetada säästvat tootmist, mis oleks konkurentsivõimeline nii sise- kui välisturul;

| — | vähendada kriisidest tulenevaid kõikumisi puu- ja köögiviljatootjate sissetulekutes; |
| --- | --- |

—

vähendada kriisidest tulenevaid kõikumisi puu- ja köögiviljatootjate sissetulekutes;

| — | suurendada puu- ja köögivilja tarbimist ELis; |
| --- | --- |

—

suurendada puu- ja köögivilja tarbimist ELis;

| — | jätkata jõupingutusi, mida selles sektoris tehakse keskkonna säilitamiseks ja kaitsmiseks; |
| --- | --- |

—

jätkata jõupingutusi, mida selles sektoris tehakse keskkonna säilitamiseks ja kaitsmiseks;

| — | lihtsustada ja võimaluse korral vähendada kõigi asjaosaliste halduskoormust. |
| --- | --- |

—

lihtsustada ja võimaluse korral vähendada kõigi asjaosaliste halduskoormust.

| 2.2 | Reformi on võimalik läbi viia kolmel peamisel viisil:






  — | säilitada sama eelarvemaht; |
| --- | --- | --- |

2.2

Reformi on võimalik läbi viia kolmel peamisel viisil:

—

säilitada sama eelarvemaht;

| — | kohandada ühtne turukorraldus 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi ja sellele järgnevate määrustega; |
| --- | --- |

—

kohandada ühtne turukorraldus 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi ja sellele järgnevate määrustega;

| — | kindlustada ühtset turukorraldust tootjaorganisatsioonide tugevdamise kaudu. |
| --- | --- |

—

kindlustada ühtset turukorraldust tootjaorganisatsioonide tugevdamise kaudu.

| 2.2.1 | Komisjon täpsustab, et eespool nimetatud reformiga seotud eesmärkide püstitamisel on arvestatud vajadusega tagada vastavus Maailma Kaubandusorganisatsiooni nõuetele, kooskõla reformitud ühise põllumajanduspoliitikaga ja kehtiva finantsperspektiiviga. |
| --- | --- |

2.2.1

Komisjon täpsustab, et eespool nimetatud reformiga seotud eesmärkide püstitamisel on arvestatud vajadusega tagada vastavus Maailma Kaubandusorganisatsiooni nõuetele, kooskõla reformitud ühise põllumajanduspoliitikaga ja kehtiva finantsperspektiiviga.

| 2.2.2 | Komisjon meenutab, et 27-liikmelise ELi puu- ja köögiviljatootmine moodustab 3,1 % ühenduse eelarvest ja 17 % ELi põllumajanduse kogutoodangust. |
| --- | --- |

2.2.2

Komisjon meenutab, et 27-liikmelise ELi puu- ja köögiviljatootmine moodustab 3,1 % ühenduse eelarvest ja 17 % ELi põllumajanduse kogutoodangust.

| 2.2.3 | Ühenduse rahalise abi ülempiir on puu- ja köögiviljasektori reformi ettepanekus 4,1 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest, samal ajal kui riiklikud puu- ja köögiviljatoodete ülempiirid lülitatakse ühtsete otsemaksete kavasse kooskõlas eri riikide ajalooliste väärtustega, uute liikmesriikide puhul kooskõlas ühinemislepinguga. |
| --- | --- |

2.2.3

Ühenduse rahalise abi ülempiir on puu- ja köögiviljasektori reformi ettepanekus 4,1 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest, samal ajal kui riiklikud puu- ja köögiviljatoodete ülempiirid lülitatakse ühtsete otsemaksete kavasse kooskõlas eri riikide ajalooliste väärtustega, uute liikmesriikide puhul kooskõlas ühinemislepinguga.

| 2.2.4 | Piirkondades, kus tootmise organiseeritus on madal, tuleks lubada täiendavate riiklike rahaliste toetuste andmist. |
| --- | --- |

2.2.4

Piirkondades, kus tootmise organiseeritus on madal, tuleks lubada täiendavate riiklike rahaliste toetuste andmist.

| 2.2.5 | Rakenduskava kaasfinantseerimise määr on 50 %, mõnedel erijuhtudel 60 % (riikidevahelised, tootmisharudevahelised tegevused, mahepõllumajandus, uute liikmesriikide tootjad, tootjaorganisatsioonide liidud, äärepoolseimad piirkonnad, piirkonnad, kus tootmise organiseeritus on alla 20 %). |
| --- | --- |

2.2.5

Rakenduskava kaasfinantseerimise määr on 50 %, mõnedel erijuhtudel 60 % (riikidevahelised, tootmisharudevahelised tegevused, mahepõllumajandus, uute liikmesriikide tootjad, tootjaorganisatsioonide liidud, äärepoolseimad piirkonnad, piirkonnad, kus tootmise organiseeritus on alla 20 %).

| 2.2.6 | 5 % toodangust hüvitab 100 % ulatuses komisjon. See toodang kõrvaldatakse turult ja edastatakse heategevusüritustele, heategevusasutustele, parandusasutustele, koolidele, puhkelaagritele, samuti haiglatele ja vanadekodudele. |
| --- | --- |

2.2.6

5 % toodangust hüvitab 100 % ulatuses komisjon. See toodang kõrvaldatakse turult ja edastatakse heategevusüritustele, heategevusasutustele, parandusasutustele, koolidele, puhkelaagritele, samuti haiglatele ja vanadekodudele.

| 2.2.7 | Määruse 1782/2003 artikkel 51 kavandatakse välja jätta ning seega muuta puu- ja köögiviljasektor abikõlblikuks ühtsete otsemaksete kavale. |
| --- | --- |

2.2.7

Määruse 1782/2003 artikkel 51 kavandatakse välja jätta ning seega muuta puu- ja köögiviljasektor abikõlblikuks ühtsete otsemaksete kavale.

| 2.2.8 | Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama ühtse otsemaksete kava võrdlussummad ja abikõlblikud hektarid iga puu- ja köögiviljaturuga sobiva vaatlusperioodi ning sobivate objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

2.2.8

Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama ühtse otsemaksete kava võrdlussummad ja abikõlblikud hektarid iga puu- ja köögiviljaturuga sobiva vaatlusperioodi ning sobivate objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

| 2.2.9 | Komisjon näeb ette, et vähemalt 20 % rakenduskava kogukuludest peab olema ette nähtud põllumajandusliku keskkonna meetmeteks. |
| --- | --- |

2.2.9

Komisjon näeb ette, et vähemalt 20 % rakenduskava kogukuludest peab olema ette nähtud põllumajandusliku keskkonna meetmeteks.

| 2.2.10 | Ettepanekuga ei muudeta kehtivaid väliskaubandussätteid. Siiski tehakse ettepanek kaotada eksporditoetused. |
| --- | --- |

2.2.10

Ettepanekuga ei muudeta kehtivaid väliskaubandussätteid. Siiski tehakse ettepanek kaotada eksporditoetused.

| 2.2.11 | Osa kõnealuse ettepaneku puu- ja köögiviljasektori regulatsioonidest oli juba olemas ühtse turukorralduse määruse ettepanekus (praegu nõukogus läbivaatamisel). |
| --- | --- |

2.2.11

Osa kõnealuse ettepaneku puu- ja köögiviljasektori regulatsioonidest oli juba olemas ühtse turukorralduse määruse ettepanekus (praegu nõukogus läbivaatamisel).

| 2.2.12 | Komisjon näeb reformiettepanekus ette ka turustamisreeglite edaspidist läbivaatamist, mis puudutab eelkõige kvaliteeti, liigitust, kaalu, suuruse järgi jaotamist, pakendamist, ümbrist, ladustamist, transporti, esitlust ja tähistamist. Komisjoni ettepanekus rõhutatakse tootjaorganisatsioonide tähtsat rolli puu- ja köögiviljasektoris järgmiste meetmete kaudu:






  — | muudetakse toodete nimekirja, mille puhul võib tootjaorganisatsiooni luua; |
| --- | --- | --- |

2.2.12

Komisjon näeb reformiettepanekus ette ka turustamisreeglite edaspidist läbivaatamist, mis puudutab eelkõige kvaliteeti, liigitust, kaalu, suuruse järgi jaotamist, pakendamist, ümbrist, ladustamist, transporti, esitlust ja tähistamist. Komisjoni ettepanekus rõhutatakse tootjaorganisatsioonide tähtsat rolli puu- ja köögiviljasektoris järgmiste meetmete kaudu:

—

muudetakse toodete nimekirja, mille puhul võib tootjaorganisatsiooni luua;

| — | tootjaorganisatsioonidele pannakse ka kriisijuhtimise vastutus, millega seoses vaid kolmandik rakenduskavade tegevusest võib olla seotud kriisijuhtimisega; |
| --- | --- |

—

tootjaorganisatsioonidele pannakse ka kriisijuhtimise vastutus, millega seoses vaid kolmandik rakenduskavade tegevusest võib olla seotud kriisijuhtimisega;

| — | sätestatakse liikmesriigi kehtestatud otsemüügi määr, mis ei saa olla väiksem kui 10 %. |
| --- | --- |

—

sätestatakse liikmesriigi kehtestatud otsemüügi määr, mis ei saa olla väiksem kui 10 %.

| 2.2.13 | Ettepanekus tunnustatakse tootmisharudevahelisi organisatsioone ning nähakse ette tootjaorganisatsioonide liitude eeskirjade laiendamist mitteliikmetest tootjatele, tingimusel, et tootjaorganisatsioon katab vähemalt 60 % selle piirkonna toodangust. |
| --- | --- |

2.2.13

Ettepanekus tunnustatakse tootmisharudevahelisi organisatsioone ning nähakse ette tootjaorganisatsioonide liitude eeskirjade laiendamist mitteliikmetest tootjatele, tingimusel, et tootjaorganisatsioon katab vähemalt 60 % selle piirkonna toodangust.

| 2.2.14 | Komisjoni määruse ettepanku järgi peavad liikmesriigid looma riikliku strateegia rakenduskavade hindamiseks tootjaorganisatsioonide poolt. |
| --- | --- |

2.2.14

Komisjoni määruse ettepanku järgi peavad liikmesriigid looma riikliku strateegia rakenduskavade hindamiseks tootjaorganisatsioonide poolt.

| 2.2.15 | Iga konkreetse rakenduskava raames on kohustuslik tegeleda müügiedendamisega, mis on suunatud alla 18-aastastele noortele. |
| --- | --- |

2.2.15

Iga konkreetse rakenduskava raames on kohustuslik tegeleda müügiedendamisega, mis on suunatud alla 18-aastastele noortele.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et kui reformi kõik eesmärgid püütakse täita, loob see aluse sidusatele poliitikameetmetele Euroopa Liidus väga olulise põllumajanduse, tööstuse ja toiduainetega seonduva puu- ja köögiviljasektori arenguks. Komisjon rõhutab reformi seletuskirjas, et „25-liikmelise ELi 9,7 miljonist põllumajandusettevõttest toodab puu- ja köögivilju 1,4 miljonit. Kõnealune sektor katab 3 % haritavast maapinnast ning annab 17 % ELi põllumajandustoodangust. Sektor on ühinenud jaemüügikettide ning kolmandatest riikidest pärinevate toodete kasvava konkurentsi surve all. (...) Puu- ja köögiviljasektorile eraldatakse ühise põllumajanduspoliitika eelarvest 3,1 %.” (1) EMSK omalt poolt rõhutab, et puu- ja köögiviljasektor on tootlik põllumajandussektor, mis suhtes kasutatud maa-alaga on suurim tööandja. Puu- ja köögiviljasektor osaleb ka rahvusvahelises konkurentsis (ühtse turukorralduse läbirääkimised, Euro-Vahemere vabakaubanduspiirkond aastaks 2010), mis mõjutab Euroopa puu- ja köögiviljade tootmist üha enam. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et kui reformi kõik eesmärgid püütakse täita, loob see aluse sidusatele poliitikameetmetele Euroopa Liidus väga olulise põllumajanduse, tööstuse ja toiduainetega seonduva puu- ja köögiviljasektori arenguks. Komisjon rõhutab reformi seletuskirjas, et „25-liikmelise ELi 9,7 miljonist põllumajandusettevõttest toodab puu- ja köögivilju 1,4 miljonit. Kõnealune sektor katab 3 % haritavast maapinnast ning annab 17 % ELi põllumajandustoodangust. Sektor on ühinenud jaemüügikettide ning kolmandatest riikidest pärinevate toodete kasvava konkurentsi surve all. (...) Puu- ja köögiviljasektorile eraldatakse ühise põllumajanduspoliitika eelarvest 3,1 %.” (1) EMSK omalt poolt rõhutab, et puu- ja köögiviljasektor on tootlik põllumajandussektor, mis suhtes kasutatud maa-alaga on suurim tööandja. Puu- ja köögiviljasektor osaleb ka rahvusvahelises konkurentsis (ühtse turukorralduse läbirääkimised, Euro-Vahemere vabakaubanduspiirkond aastaks 2010), mis mõjutab Euroopa puu- ja köögiviljade tootmist üha enam.

| 3.2 | Euroopa Kontrollikoja eriaruandes 8/2006 teemal „Edu kasvatamine? Euroopa Liidu toetuse tõhusus puu- ja köögiviljade rakenduskavadele” analüüsitakse kriitiliselt tootjaorganisatsioonide tegevust ning vaadeldakse „märkimisväärseid edusamme võrreldes algse olukorraga”. Kontrollikoda kutsub üles tõhustama toetuste järelevalvet ning tootjaorganisatsioonide tugevdamiseks palub „poliitikat suunata sihipärasemalt”. |
| --- | --- |

3.2

Euroopa Kontrollikoja eriaruandes 8/2006 teemal „Edu kasvatamine? Euroopa Liidu toetuse tõhusus puu- ja köögiviljade rakenduskavadele” analüüsitakse kriitiliselt tootjaorganisatsioonide tegevust ning vaadeldakse „märkimisväärseid edusamme võrreldes algse olukorraga”. Kontrollikoda kutsub üles tõhustama toetuste järelevalvet ning tootjaorganisatsioonide tugevdamiseks palub „poliitikat suunata sihipärasemalt”.

| 3.3 | EMSK märgib, et seatud eesmärkide ja nende täitmiseks mõeldud eelarve assigneeringute (mis on sidusa poliitika lahutamatu osa) vahel on suur lõhe. See kinnitab tasakaalu puudumist ühise põllumajanduspoliitika ja tootmise vahel Vahemeremaades.
  EMSK nendib, et komisjon ettepanekus ei väljuta eelarve piiridest. Komitee arvab ka, et turult kõrvaldamise ja eksporditoetuste kaotamise kaudu jääb komisjonile rohkem vabu vahendeid edaspidiste rakenduskavade jaoks, kuid võib-olla ei leia need rakendust ning jäävad tõhusamate tootjaorganisatsioonide investeeringuteks kasutamata. |
| --- | --- |

3.3

EMSK märgib, et seatud eesmärkide ja nende täitmiseks mõeldud eelarve assigneeringute (mis on sidusa poliitika lahutamatu osa) vahel on suur lõhe. See kinnitab tasakaalu puudumist ühise põllumajanduspoliitika ja tootmise vahel Vahemeremaades.

EMSK nendib, et komisjon ettepanekus ei väljuta eelarve piiridest. Komitee arvab ka, et turult kõrvaldamise ja eksporditoetuste kaotamise kaudu jääb komisjonile rohkem vabu vahendeid edaspidiste rakenduskavade jaoks, kuid võib-olla ei leia need rakendust ning jäävad tõhusamate tootjaorganisatsioonide investeeringuteks kasutamata.

| 3.4 | EMSK nendib, et rakenduskavadesse lisatakse ettepanekus uusi poliitiliselt ja majanduslikult olulisi meetmeid (turu kriisijuhtimine, keskkonnapoliitika, müügiedendamine) ning mõningate strateegilisteks peetavate meetmete puhul suurendatakse ühenduse kaasfinantseerimise määra (60 %-ni).
  Kõnealune uuenduslik poliitika koos ühenduse rakenduskavade rahalise abi ülempiiri — iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest 4,1 % — säilimisega tähendab tegelikult investeerimiseks vabade vahendite vähenemist. |
| --- | --- |

3.4

EMSK nendib, et rakenduskavadesse lisatakse ettepanekus uusi poliitiliselt ja majanduslikult olulisi meetmeid (turu kriisijuhtimine, keskkonnapoliitika, müügiedendamine) ning mõningate strateegilisteks peetavate meetmete puhul suurendatakse ühenduse kaasfinantseerimise määra (60 %-ni).

Kõnealune uuenduslik poliitika koos ühenduse rakenduskavade rahalise abi ülempiiri — iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest 4,1 % — säilimisega tähendab tegelikult investeerimiseks vabade vahendite vähenemist.

| 3.5 | EMSK märgib muuhulgas, et töödeldud puu- ja köögiviljade toetamise lõpetamine võib väga tõenäoliselt vähendada turustatud toodangu väärtust ning seega üldisi finantsvahendeid võrreldes praegusega. |
| --- | --- |

3.5

EMSK märgib muuhulgas, et töödeldud puu- ja köögiviljade toetamise lõpetamine võib väga tõenäoliselt vähendada turustatud toodangu väärtust ning seega üldisi finantsvahendeid võrreldes praegusega.

| 3.6 | Kõigil eelnimetatud põhjustel peab EMSK vajalikuks teha vähemalt kaks parandust eelarvet muutmata:






  — | mitte lisada tootjaorganisatsiooni rakenduskavasse turu kriisijuhtimist; |
| --- | --- | --- |

3.6

Kõigil eelnimetatud põhjustel peab EMSK vajalikuks teha vähemalt kaks parandust eelarvet muutmata:

—

mitte lisada tootjaorganisatsiooni rakenduskavasse turu kriisijuhtimist;

| — | loobuda 4,1 %-lisest ülemmäärast, kui meetmeid kaasfinantseeritakse 60 % ulatuses, et juba kindlustatud tootjaorganisatsioonid oleksid „suurtele jaemüügikettidele” (2)jätkuvalt vastukaaluks, |
| --- | --- |

—

loobuda 4,1 %-lisest ülemmäärast, kui meetmeid kaasfinantseeritakse 60 % ulatuses, et juba kindlustatud tootjaorganisatsioonid oleksid „suurtele jaemüügikettidele” (2)jätkuvalt vastukaaluks,

| — | kaasata kahe või enama tootjaorganisatsiooni ühismeetmeid, mida ühendus kaasfinantseerib 60 % ulatuses edendades nii tootjaorganisatsioonide koostööd ja pakkumise koondamist. |
| --- | --- |

—

kaasata kahe või enama tootjaorganisatsiooni ühismeetmeid, mida ühendus kaasfinantseerib 60 % ulatuses edendades nii tootjaorganisatsioonide koostööd ja pakkumise koondamist.

| 3.7 | EMSK võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku usaldada kriisijuhtimine tootjaorganisatsioonidele ja kutsub komisjoni üles määratlema riskijuhtimise läbipaistvaid kriteeriumeid ning tagama, et selleks ette nähtud vahendeid saaksid kasutada kõik tootjad, eesmärgiga muuta võimalik sekkumine kriisiolukordadesse tõhusaks ja võimaldada kõnealustel turgudel toibuda. |
| --- | --- |

3.7

EMSK võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku usaldada kriisijuhtimine tootjaorganisatsioonidele ja kutsub komisjoni üles määratlema riskijuhtimise läbipaistvaid kriteeriumeid ning tagama, et selleks ette nähtud vahendeid saaksid kasutada kõik tootjad, eesmärgiga muuta võimalik sekkumine kriisiolukordadesse tõhusaks ja võimaldada kõnealustel turgudel toibuda.

| 3.8 | EMSK on teadlik, et komisjoni pikaajaline strateegia on kaasata kõik ühtsed turukorraldused ühtsesse otsemaksete kavasse aastaks 2013. Kooskõlas praeguseni vastuvõetud reformidega peab EMSK võimalikuks üleminekuperioodi, kus võetakse arvesse iga liikmesriigi ning iga toote eripära. EMSK on täiesti teadlik liiga kiire tegutsemise tagajärgedest. Üleminekuperioodil kohaldatav ümberkorralduste keeruline strateegia viiks tööstuse ja tööhõive tasakaalust välja, mis võib põhjustada ka ettevõtete sulgemist. Reformi ettepanekus ei sätestata sellele mingeid erilisi kaasmenetlusi. |
| --- | --- |

3.8

EMSK on teadlik, et komisjoni pikaajaline strateegia on kaasata kõik ühtsed turukorraldused ühtsesse otsemaksete kavasse aastaks 2013. Kooskõlas praeguseni vastuvõetud reformidega peab EMSK võimalikuks üleminekuperioodi, kus võetakse arvesse iga liikmesriigi ning iga toote eripära. EMSK on täiesti teadlik liiga kiire tegutsemise tagajärgedest. Üleminekuperioodil kohaldatav ümberkorralduste keeruline strateegia viiks tööstuse ja tööhõive tasakaalust välja, mis võib põhjustada ka ettevõtete sulgemist. Reformi ettepanekus ei sätestata sellele mingeid erilisi kaasmenetlusi.

| 3.9 | EMSK on teadlik, et komisjon kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni nõuetega leiab, et määruse 1782/2003 artikli 51 sätted on vaja asendada. See tekitab lisakonkurentsi sektori sees puu- ja köögiviljade „ajalooliste” tootjate ja võimalike uute tootjate vahel. EMSK leiab, et kõnealuse sektori kasumite kunstlike moonutuste vältimiseks tuleb üleminekuperioodil liikmesriikidele kindlasti võimaldada artikli 51 valikulist rakendumist teatud tundlike toodete puhul või sätestada uued õigused puu- ja köögiviljatootjatele, kes ei ole neid tooteid varem pakkunud. |
| --- | --- |

3.9

EMSK on teadlik, et komisjon kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni nõuetega leiab, et määruse 1782/2003 artikli 51 sätted on vaja asendada. See tekitab lisakonkurentsi sektori sees puu- ja köögiviljade „ajalooliste” tootjate ja võimalike uute tootjate vahel. EMSK leiab, et kõnealuse sektori kasumite kunstlike moonutuste vältimiseks tuleb üleminekuperioodil liikmesriikidele kindlasti võimaldada artikli 51 valikulist rakendumist teatud tundlike toodete puhul või sätestada uued õigused puu- ja köögiviljatootjatele, kes ei ole neid tooteid varem pakkunud.

| 3.10 | EMSK on teadlik, et komisjon teeb kaubavahetuses kolmandate riikidega ettepaneku kaotada kõnealuse sektori eksporditoetused. Komitee märgib, et kõnealune ettepanek on kooskõlas ELi üldise poliitikaga, mis ei ole põllumajanduse eri sektorite suhtes ei ühesugune ega täielikult sidus. Arvestades, et EL on puu- ja köögiviljade suurim importija maalimas ning enam kui 70 % impordist tuleb riikidest, kellega ELil on sooduskaubanduskokkulepped ning selles sektoris on ka nn tundlikke tooteid, palub komitee komisjonil vältida igasuguste kaubanduslike järeleandmiste tegemist, mis võiksid kahjustada ühenduse eelistuse põhimõtet, ning soovitab tagada ka tariifikvootide kulutasuvus ning säilitada erikaitse säte. |
| --- | --- |

3.10

EMSK on teadlik, et komisjon teeb kaubavahetuses kolmandate riikidega ettepaneku kaotada kõnealuse sektori eksporditoetused. Komitee märgib, et kõnealune ettepanek on kooskõlas ELi üldise poliitikaga, mis ei ole põllumajanduse eri sektorite suhtes ei ühesugune ega täielikult sidus. Arvestades, et EL on puu- ja köögiviljade suurim importija maalimas ning enam kui 70 % impordist tuleb riikidest, kellega ELil on sooduskaubanduskokkulepped ning selles sektoris on ka nn tundlikke tooteid, palub komitee komisjonil vältida igasuguste kaubanduslike järeleandmiste tegemist, mis võiksid kahjustada ühenduse eelistuse põhimõtet, ning soovitab tagada ka tariifikvootide kulutasuvus ning säilitada erikaitse säte.

| 3.11 | Toetades täielikult lihtsustamise põhimõtet, leiab EMSK, et turustamise reeglite säilitamine on vajalik vahend nii tarbijale antavate tagatiste tõttu toote ohutuse ja päritolu osas kui selle tõttu, millist olulist rolli need reeglid mängivad turu reguleerimisel. Seetõttu rõhutab EMSK, et peab rahvusvahelistesse kaubavahetusreeglitesse jälgitavuse põhimõtte lisamist väga oluliseks. See on terviseohutuse ja fütosanitaarsete riskide juhtimise seisukohalt väga oluline meede. |
| --- | --- |

3.11

Toetades täielikult lihtsustamise põhimõtet, leiab EMSK, et turustamise reeglite säilitamine on vajalik vahend nii tarbijale antavate tagatiste tõttu toote ohutuse ja päritolu osas kui selle tõttu, millist olulist rolli need reeglid mängivad turu reguleerimisel. Seetõttu rõhutab EMSK, et peab rahvusvahelistesse kaubavahetusreeglitesse jälgitavuse põhimõtte lisamist väga oluliseks. See on terviseohutuse ja fütosanitaarsete riskide juhtimise seisukohalt väga oluline meede.

| 3.12 | EMSK märgib ka, et EL peaks rahvusvahelisel tasemel edendama tootmiseprotsessis osalejate keskkonnaalaste ja sotsiaalsete standardite kehtestamist ja teadvustamist. |
| --- | --- |

3.12

EMSK märgib ka, et EL peaks rahvusvahelisel tasemel edendama tootmiseprotsessis osalejate keskkonnaalaste ja sotsiaalsete standardite kehtestamist ja teadvustamist.

| 3.13 | EMSK tervitab komisjoni aktiivset keskkonnakaitsepoliitikat. Selles osas leiab EMSK, et kindlaksmääratud piiridele ja protsentidele tuleks eelistada progressiivse kaasfinantseerimise meetodit, mis lähtub kohustuslikust miinimummäärast ning mille eesmärk on tunnustada rakenduskavasid. |
| --- | --- |

3.13

EMSK tervitab komisjoni aktiivset keskkonnakaitsepoliitikat. Selles osas leiab EMSK, et kindlaksmääratud piiridele ja protsentidele tuleks eelistada progressiivse kaasfinantseerimise meetodit, mis lähtub kohustuslikust miinimummäärast ning mille eesmärk on tunnustada rakenduskavasid.

| 3.14 | Seoses puu- ja köögiviljade müügi edendamisega teatud tarbijarühmadele jagab komitee komisjoni seisukohta, et see on oluline eesmärk ning kutsub seega komisjoni üles koostama horisontaalse müügiedendamispoliitika raames müügiedendamisstrateegia. Komitee kahtleb siiski kohustuslikku laadi müügiedendamise osas, millel on rakenduskavades kindlasti vähetähtis roll. |
| --- | --- |

3.14

Seoses puu- ja köögiviljade müügi edendamisega teatud tarbijarühmadele jagab komitee komisjoni seisukohta, et see on oluline eesmärk ning kutsub seega komisjoni üles koostama horisontaalse müügiedendamispoliitika raames müügiedendamisstrateegia. Komitee kahtleb siiski kohustuslikku laadi müügiedendamise osas, millel on rakenduskavades kindlasti vähetähtis roll.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komitee rõhutab, et komisjoni ettepanekus ei pakuta lahendust punaseid puuvilju töötlevate ettevõtete probleemile. EMSK leiab, et töödeldud punaste puuviljade sektorile tasuks luua otsetoetuste süsteem, sarnaselt teiste töötlemiseks kasvatatud puu- ja köögiviljadega (nt kuivatatud puuviljad). |
| --- | --- |

4.1

Komitee rõhutab, et komisjoni ettepanekus ei pakuta lahendust punaseid puuvilju töötlevate ettevõtete probleemile. EMSK leiab, et töödeldud punaste puuviljade sektorile tasuks luua otsetoetuste süsteem, sarnaselt teiste töötlemiseks kasvatatud puu- ja köögiviljadega (nt kuivatatud puuviljad).

| 4.2 | EMSK tervitab maitsetaimede lisamist toodete hulka, mille puhul võib luua tootjaorganisatsiooni, ning kutsub komisjoni üles kontrollima, kas ettepanekus esitatud nimekiri vastab kõigi ELi piirkondade nõudmistele. |
| --- | --- |

4.2

EMSK tervitab maitsetaimede lisamist toodete hulka, mille puhul võib luua tootjaorganisatsiooni, ning kutsub komisjoni üles kontrollima, kas ettepanekus esitatud nimekiri vastab kõigi ELi piirkondade nõudmistele.

| 4.3 | Heategevuslike jaotamiste kogemuste põhjal juhib EMSK komisjoni tähelepanu vajadusele sätestada paindlikke ja tõhusaid rakendusmeetmeid. |
| --- | --- |

4.3

Heategevuslike jaotamiste kogemuste põhjal juhib EMSK komisjoni tähelepanu vajadusele sätestada paindlikke ja tõhusaid rakendusmeetmeid.

| 4.4 | EMSK kutsub komisjoni üles tasuta jagamisel kaaluma ka toodete kasutamist muudel kui pelgalt toiduga seotud eesmärkidel. |
| --- | --- |

4.4

EMSK kutsub komisjoni üles tasuta jagamisel kaaluma ka toodete kasutamist muudel kui pelgalt toiduga seotud eesmärkidel.

| 4.5 | EMSK kutsub komisjoni üles võtma arvesse uute liikmesriikide tootjate raskusi riskijuhtimise kaasfinantseerimisel. |
| --- | --- |

4.5

EMSK kutsub komisjoni üles võtma arvesse uute liikmesriikide tootjate raskusi riskijuhtimise kaasfinantseerimisel.

| 4.6 | EMSK leiab, et kooskõlas reformi eesmärkidega on vastuoluline sätestada tootja otsese turustamise miinimummäära ning soovitab säilitada eelmise määruse säte. |
| --- | --- |

4.6

EMSK leiab, et kooskõlas reformi eesmärkidega on vastuoluline sätestada tootja otsese turustamise miinimummäära ning soovitab säilitada eelmise määruse säte.

| 4.7 | EMSK pooldab ideed, et liikmesriigid määratleksid rakenduskavade riiklikud programmid, millega tõhustada olemasolevate riiklike asutuste tööd; kuid leiab, et kõnealused riiklikud strateegiad peaksid olema liikmesriikidele vabatahtlikud ning nende tulemus ei tohiks olla riiklike tõhusate tegevuste nimekirja avalikustamine. |
| --- | --- |

4.7

EMSK pooldab ideed, et liikmesriigid määratleksid rakenduskavade riiklikud programmid, millega tõhustada olemasolevate riiklike asutuste tööd; kuid leiab, et kõnealused riiklikud strateegiad peaksid olema liikmesriikidele vabatahtlikud ning nende tulemus ei tohiks olla riiklike tõhusate tegevuste nimekirja avalikustamine.

| 4.8 | EMSK leiab ka, et mõningatel juhtudel võib tekkida vastuolu ühenduse poliitika ja ühenduse või riikliku konkurentsiameti tegevuse vahel. Ühenduse poliitika eesmärk on tugevdada pakkumise koondamist muuhulgas tootjaorganisatsioonide liitmise kaudu. Seega palub komitee, et konkurentsieeskirjade rakendamisel võetaks arvesse puu- ja köögiviljaturu Euroopa mõõdet. |
| --- | --- |

4.8

EMSK leiab ka, et mõningatel juhtudel võib tekkida vastuolu ühenduse poliitika ja ühenduse või riikliku konkurentsiameti tegevuse vahel. Ühenduse poliitika eesmärk on tugevdada pakkumise koondamist muuhulgas tootjaorganisatsioonide liitmise kaudu. Seega palub komitee, et konkurentsieeskirjade rakendamisel võetaks arvesse puu- ja köögiviljaturu Euroopa mõõdet.

| 4.9 | Komitee teeb komisjonile ettepaneku luua hinna- ja kaubandustavade ühenduse seireüksus, mis võiks suurendada turu läbipaistvust kõikide osapoolte huvides. |
| --- | --- |

4.9

Komitee teeb komisjonile ettepaneku luua hinna- ja kaubandustavade ühenduse seireüksus, mis võiks suurendada turu läbipaistvust kõikide osapoolte huvides.

| 4.10 | Arvestades, et reformiettepanekus sätestatakse puu- ja köögiviljasektori sõltumatu ühtne turukorraldus, kutsub EMSK komisjoni üles ühtse turukorralduse määrusesse mitte kaasama puu- ja köögivilju puudutavaid täiendavaid erieeskirju. |
| --- | --- |

4.10

Arvestades, et reformiettepanekus sätestatakse puu- ja köögiviljasektori sõltumatu ühtne turukorraldus, kutsub EMSK komisjoni üles ühtse turukorralduse määrusesse mitte kaasama puu- ja köögivilju puudutavaid täiendavaid erieeskirju.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komisjoni teenistuste töödokument SEC(2007) 75 teemal „Värske ja töödeldud puu- ja köögivilja ühtse turu organisatsioonide reformi suunas; mõjuhindamise kokkuvõte”.

1

(2)  ELT C 255 14.10.2005, lk 44, EMSK arvamus 381/2005 „Suured jaemüügiketid: suundumused ning nende mõju talunikele ja tarbijatele”.

2

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/57

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/66/EÜ patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega”

KOM(2007) 93 lõplik — 2007/0036 (COD)

(2007/C 175/15)

19. aprillil 2007 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 175 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/66/EÜ patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega”.

Kuna komitee on kõnealusel teemal juba oma seisukohta väljendanud arvamuses (1), mis võeti vastu 28. aprillil 2004, otsustas komitee täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail (30. mai istungil) mitte koostada sel teemal uut arvamust, vaid viidata eelnimetatud dokumendis väljendatud seisukohale. Poolt hääletas 159 ja erapooletuks jäi 11.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  2003/0282 (COD), ELT C 117, 30.4.2004.

1

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/57

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Liidu väljakutsed ja võimalused globaliseerumise kontekstis”

(2007/C 175/16)

26. septembril 2006. aastal esitas Saksamaa Liitvabariigi majandus- ja tehnoloogiaminister Michael Glos seoses Saksamaa kui Euroopa Liidu eesistujariigi tegevusega kirja palvega, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostaks ettevalmistava arvamuse teemal: „Euroopa Liidu väljakutsed ja võimalused globaliseerumise kontekstis”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava välissuhete sektsiooni arvamus võeti vastu 4. mail 2007. Raportöör oli Henri Malosse ja kaasraportöör Staffan Nilsson.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (31. mai istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1.   Kokkuvõte

Ühine globaliseerumisstrateegia

Euroopa Liitu võib vaadelda globaliseerunud maailma laborina. EL on rajatud demokraatlike põhimõtete alusel ilma püüdlusteta juhtiva võimu saavutamiseks, austades arvamuste ja kultuuride mitmekesisust ning väärtustades majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ja avatust. Kui uus maailmakorraldus ei vasta ELi mudelile, peab Euroopa Liit siiski kehtestama oma väärtused ja põhimõtted ning tegutsema sellise globaalse valitsemise nimel, mis lähtuks Euroopa projekti olulisimatest saavutustest. EL on usaldusväärne juhul, kui ta edastab oma väärtusi ning töötab välja oma integratsioonimudeli ilma kõrkuse ja võimuambitsioonideta. Kui aga Euroopa Liidul ei ole ühiseid nägemusi ega ettekujutusi globaliseerumisega seonduvatest väljakutsetest ja võimalustest, võib see viia selleni, et Euroopa elanikud tunnevad end saatuse hooleks jäetuna ja hakkavad kahtlema ELi kasulikkuses.

1.1   Ülemaailme õigusriik

Euroopa Liidu esimese vastusena tuleb rohkem panustada õigusriigi rajamisse, mis ilma ilustamata oleks vastavuses reaalse olukorraga, kuid mille loomiseks tehakse kõik jõupingutused, et edendada humaanset globaliseerumist, mis ei lähtu võimusuhetest, vaid järgmistele elementidele toetuvast mitmepoolsest lähenemisviisist: üksikisiku põhiõigused, eelkõige tööõigus ja töötingimused; vastutustundlik suhtumine looduspärandisse; finantsturgude suurem läbipaistvus; parem tervisekaitse ja toiduohutus kõigile elanikkonnarühmadele, eriti kõige nõrgematele rühmadele; kultuuriline ja keeleline mitmekesisus ning teadmiste jagamine ja levitamine kõigile.

1.2   Eeskuju anda

Teiseks saab Euroopa Liit edendada piirkondlikku integratsiooni ning ta peab seda ka tegema. Tuleb tõdeda, et enamik maailma riike — välja arvatud üksikud erandid — osalevad erinevates lähenemisprotsessides, mis ulatuvad tavalisest temaatilisest koostööst kuni tõelise, ELi arenguga võrreldava integreerumiseni. Kindlasti oleks globaliseerumist parem juhtida, kui EList võetaks sagedamini eeskuju ning kui suurem hulk koherentseid piirkondlikke ühendusi, mis põhinevad samuti pluralismil, mitmekesisuse säilitamisel ja üksmeele põhimõttel, astuks üksteisega dialoogi, selle asemel et takerduda võimusuhete loogikasse. Piirkondlik integratsioon on kindlasti ka üks võtmeelemente maailma nõrgima majandusega piirkondade tulevikus. Kõnealuste piirkondade jaoks on nende turgude piiratus ületamatu puudus ning nad ei suuda praegu oma häält kuuldavaks teha.

1.3   Kaubanduse tasakaalustatud ja vastutustundlik avamine

Seoses rahvusvaheliste kaubandussuhetega on komitee arvamusel, et kahepoolsed lähenemisviisid on mõttekad vaid WTO mitmepoolse kontseptsiooni täiendusena. Komitee soovitab edendada turgudele juurdepääsu, vastastikkust ning kaubandustõkete ja keelatud praktikate kõrvaldamise küsimusi. Komitee teeb ettepaneku alustada dialoogi globaalse valitsemise muude aspektide mõju üle kaubandusele (eelkõige sotsiaalsed standardid ja keskkond). Euroopa Liit peab andma panuse kõikide riikidega arvestavasse strateegiasse, tagamaks, et kõik arengumaad, eelkõige Aafrika riigid, saaksid globaliseerumisprotsessist kasu.

Komitee on seisukohal, et ühenduse tasandil on tarvis põhjalikult uurida kõigi uute kaubandusmöönduste mõjusid, parandada kaubanduse kaitsmise vahendite kasutamist, eriti ELi tootjate huvide kaitsmiseks, ning edendada ühiseid meetmeid kolmandate riikide turgudel. Komitee arvamuse kohaselt tuleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutada ümberkorralduste strateegilise vahendina globaliseerumise negatiivsete tagajärgede all kannatavate inimeste ja piirkondade abistamiseks ning seda tuleks toetada riiklikest fondidest.

1.4   Integratsiooni kiirendamine ja kultuurilise mitmekesisuse säilitamine

Mida aktiivsemalt Euroopa oma ühtekuuluvust ja integratsiooni tugevdab, seda enam suureneb ka tema veenmisjõud ning seda paremini suudab ta edendada multipolaarset ja vastutustundlikku globaalset valitsemist. Globaliseerumine võib tänapäeval tähendada head võimalust Euroopa integratsiooniprotsessi jaoks, sest see sunnib meid tempot tõstma. Praegu oleme sattunud nn võidujooksu. Uuendused, teadmiste üldine levitamine ja demokratiseerimine võivad olla edu võtmeks. On viimane aeg tõepoolest lõpule viia siseturg, ühendada haridussüsteemid ja uurimisvõrgustikud ning rakendada ellu uued ühenduse poliitikad energia, keskkonna ja uurimistegevuse valdkonnas.

1.5   Organiseeritud kodanikuühiskonna panus inimlikku globaliseerumisse

Euroopa Liit peab oma kodanikke aktiivsemalt kaasama ning seejuures edendama ülemaailmset tsivilisatsioonide dialoogi. Organiseeritud kodanikuühiskonna ja selle organisatsioonide, nagu EMSK kaasamine on võimalus, mida seni ei ole piisavalt uuritud. Globaliseerumise seisukohast on organiseeritud kodanikuühiskond eriti tähtis, sest rahvusvahelised suhted ei puuduta tänapäeval mitte ainult riike, vaid ka meediat, tööturu osapooli, ettevõtteid, teadust ja kultuuri, ühendusi ja kodanikuühiskonna kõiki teisi jõudusid.

2.   Globaliseerumisest tingitud probleemide lahendamine globaalse lähenemisviisi abil

| 2.1 | Euroopa projekti areng on algusest peale põhinenud avanemisel. Ühendusesiseste piiride järkjärgulise kaotamise abil on Euroopa Liidul õnnestunud luua suur siseturg, ajakohastada oma majandust, välja arendada infrastruktuurid ning saada üheks juhtivatest osalejatest rahvusvahelises kaubanduses. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa projekti areng on algusest peale põhinenud avanemisel. Ühendusesiseste piiride järkjärgulise kaotamise abil on Euroopa Liidul õnnestunud luua suur siseturg, ajakohastada oma majandust, välja arendada infrastruktuurid ning saada üheks juhtivatest osalejatest rahvusvahelises kaubanduses.

| 2.2 | Euroopa integratsiooniprotsess tähendab palju enamat kui siseturu loomist. Euroopa Liit on välja töötanud ühised eeskirjad, kehtestanud oma õiguskorra ja kohtupraktika, loonud põhiõiguste harta ning ühise poliitika. Eraldi võiks esile tuua majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika, mis kujutab endast vahendit riikide ja piirkondade solidaarsuse põhimõtte ellurakendamiseks. Kõnealune poliitika loodi eesmärgiga aidata vähendada arenguerinevusi, mis on suurenenud ELi viimaste laienemistega. |
| --- | --- |

2.2

Euroopa integratsiooniprotsess tähendab palju enamat kui siseturu loomist. Euroopa Liit on välja töötanud ühised eeskirjad, kehtestanud oma õiguskorra ja kohtupraktika, loonud põhiõiguste harta ning ühise poliitika. Eraldi võiks esile tuua majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika, mis kujutab endast vahendit riikide ja piirkondade solidaarsuse põhimõtte ellurakendamiseks. Kõnealune poliitika loodi eesmärgiga aidata vähendada arenguerinevusi, mis on suurenenud ELi viimaste laienemistega.

| 2.3 | Praegune globaliseerumisest tingitud väljakutse on seotud täiesti erineva kontekstiga ja lähtub täiesti erinevatest tingimustest, mida iseloomustavad eelkõige praegu veel ebakindel globaalne valitsemine, võimuambitsioonid ning suurenevad pinged arenenud riikide ja tärkava majandusega riikide vahel. Kõnealused ülemaailmsed tasakaalutused kujutavad endast täiesti uut olukorda Euroopa Liidu jaoks. |
| --- | --- |

2.3

Praegune globaliseerumisest tingitud väljakutse on seotud täiesti erineva kontekstiga ja lähtub täiesti erinevatest tingimustest, mida iseloomustavad eelkõige praegu veel ebakindel globaalne valitsemine, võimuambitsioonid ning suurenevad pinged arenenud riikide ja tärkava majandusega riikide vahel. Kõnealused ülemaailmsed tasakaalutused kujutavad endast täiesti uut olukorda Euroopa Liidu jaoks.

| 2.4 | Euroopa projekt ei olnud alguses mitte ainult Euroopa-keskne. Algsete lepingute algatajatel oli olemas ettekujutus Euroopa Ühenduste avanemisest kõigile Euroopa rahvastele, kui need ükskord diktatuurist vabanevad, ning seega võiks ühendus kujutada endast uue maailmakorra mudelit, mis toetub õigusriiklusele, avatusele ja usaldusele. |
| --- | --- |

2.4

Euroopa projekt ei olnud alguses mitte ainult Euroopa-keskne. Algsete lepingute algatajatel oli olemas ettekujutus Euroopa Ühenduste avanemisest kõigile Euroopa rahvastele, kui need ükskord diktatuurist vabanevad, ning seega võiks ühendus kujutada endast uue maailmakorra mudelit, mis toetub õigusriiklusele, avatusele ja usaldusele.

| 2.5 | Kõnealustest uutest arengutest nähtub selgelt hulgaliselt sarnasusi positiivsete tagajärgedega, mida Euroopa riigid on juba kogenud oma turgude vastastikkuse avamise käigus (nt suhteliste eeliste ja mastaabisäästu kasutamine ning võimalus ära kasutada uusi arengudünaamikaid ja uusi turge). |
| --- | --- |

2.5

Kõnealustest uutest arengutest nähtub selgelt hulgaliselt sarnasusi positiivsete tagajärgedega, mida Euroopa riigid on juba kogenud oma turgude vastastikkuse avamise käigus (nt suhteliste eeliste ja mastaabisäästu kasutamine ning võimalus ära kasutada uusi arengudünaamikaid ja uusi turge).

| 2.6 | Globaliseerumisega kaasneb ka suur hulk väljakutseid, mis nõuavad sageli väga kompleksseid vastuseid ja kohandamisi: raskused ja ebavõrdsed tingimused juurdepääsul turgudele; ajude äravool; mitmekeelsuse ja kultuurilise mitmekesisuse säilitamine; rändevood; äärmiselt erinevad töö- ja tootmistingimused; kapitali ja finantsturgude internatsionaliseerimine senini teadmata ulatuses; arenenud riikide sotsiaalsete standardite ohtu sattumine ülemaailmse konkurentsi survel; ning suured väljakutsed seoses keskkonnakaitse, tervishoiu ja turvalisusega. |
| --- | --- |

2.6

Globaliseerumisega kaasneb ka suur hulk väljakutseid, mis nõuavad sageli väga kompleksseid vastuseid ja kohandamisi: raskused ja ebavõrdsed tingimused juurdepääsul turgudele; ajude äravool; mitmekeelsuse ja kultuurilise mitmekesisuse säilitamine; rändevood; äärmiselt erinevad töö- ja tootmistingimused; kapitali ja finantsturgude internatsionaliseerimine senini teadmata ulatuses; arenenud riikide sotsiaalsete standardite ohtu sattumine ülemaailmse konkurentsi survel; ning suured väljakutsed seoses keskkonnakaitse, tervishoiu ja turvalisusega.

| 2.7 | Globaliseerumisega ei kaasne kõikjal samad tagajärjed. Mõningates maailma osades edendab see majanduslikku ja sotsiaalset arengut, kuid teistes maailma osades toob see pigem kaasa puudusi: tööstuspiirkonnad sattuvad silmitsi tugevama konkurentsiga ja vähemarenenud riikide olukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

2.7

Globaliseerumisega ei kaasne kõikjal samad tagajärjed. Mõningates maailma osades edendab see majanduslikku ja sotsiaalset arengut, kuid teistes maailma osades toob see pigem kaasa puudusi: tööstuspiirkonnad sattuvad silmitsi tugevama konkurentsiga ja vähemarenenud riikide olukord halveneb veelgi.

| 2.8 | Kõnealuste väljakutsetega toimetulekuks peab Euroopa Liit tõestama, et suudab globaliseerumisest kasu saada, selle asemel et lasta end üksnes sellest kaasa kiskuda. EL peab kõigist avanevatest võimalustest kinni haarama, kuid seejuures ka välja selgitama, kuidas mõjutab globaliseerumine piirkondi, sektoreid ja elanikkonnarühmi, et sel moel koostöös liikmesriikide, tööturu osapoolte ja muude kodanikuühiskonna esindajatega töötada välja konkreetsed meetmed, mis võimaldaks vajalikud kohandamised edukalt läbi viia. |
| --- | --- |

2.8

Kõnealuste väljakutsetega toimetulekuks peab Euroopa Liit tõestama, et suudab globaliseerumisest kasu saada, selle asemel et lasta end üksnes sellest kaasa kiskuda. EL peab kõigist avanevatest võimalustest kinni haarama, kuid seejuures ka välja selgitama, kuidas mõjutab globaliseerumine piirkondi, sektoreid ja elanikkonnarühmi, et sel moel koostöös liikmesriikide, tööturu osapoolte ja muude kodanikuühiskonna esindajatega töötada välja konkreetsed meetmed, mis võimaldaks vajalikud kohandamised edukalt läbi viia.

| 2.9 | Globaliseerumise väljakutsetele ei ole võimalik vastu astuda puhtalt majandusliku lähenemisviisi abil. Poliitilised, sotsiaalsed, keskkonnaalased ja ka kultuuriküsimused on kõnealuse temaatikaga tihedalt seotud. Seetõttu peab Euroopa Liidu vastus globaliseerumisest tulenevatele väljakutsetele hõlmama kõiki nimetatud valdkondi, sest vastasel juhul jääks sellel puudu vajalikust veenmisjõust. |
| --- | --- |

2.9

Globaliseerumise väljakutsetele ei ole võimalik vastu astuda puhtalt majandusliku lähenemisviisi abil. Poliitilised, sotsiaalsed, keskkonnaalased ja ka kultuuriküsimused on kõnealuse temaatikaga tihedalt seotud. Seetõttu peab Euroopa Liidu vastus globaliseerumisest tulenevatele väljakutsetele hõlmama kõiki nimetatud valdkondi, sest vastasel juhul jääks sellel puudu vajalikust veenmisjõust.

| 2.10 | Piirkondlikule integratsioonile toetuv lähenemisviis, mis iseloomustab ELi, annab ühendusele võimaluse esineda WTOs oma liikmesriikide nimel. Maailmas on ka teisi piirkondlikke integratsioonisüsteeme, kuid üksi neist ei ole jõudnud ELiga võrreldavale tasemele. Kõnealused piirkondlikud ühendused (v.a CARICOM, mis ühendab Kariibi mere riike) ei esinda WTOs ühiseid seisukohti. Paremini struktureeritud ja tõhusam globaalne valitsemine võidaks sellisest arengust palju. |
| --- | --- |

2.10

Piirkondlikule integratsioonile toetuv lähenemisviis, mis iseloomustab ELi, annab ühendusele võimaluse esineda WTOs oma liikmesriikide nimel. Maailmas on ka teisi piirkondlikke integratsioonisüsteeme, kuid üksi neist ei ole jõudnud ELiga võrreldavale tasemele. Kõnealused piirkondlikud ühendused (v.a CARICOM, mis ühendab Kariibi mere riike) ei esinda WTOs ühiseid seisukohti. Paremini struktureeritud ja tõhusam globaalne valitsemine võidaks sellisest arengust palju.

| 2.11 | Euroopa Liidu siseselt on hoiakud globaliseerumise suhtes erinevad sõltuvalt elanikkonnarühmast ja liikmesriigist. Kõnealusest mitmekesisusest võivad tuleneda eelised, kuid seoses globaliseerumisest tulenevate väljakutsete arengu kiirenemise ja ulatuse suurenemisega tuleb vastu võtta ühine lähenemisviis, mis sisaldaks konkreetseid ettepanekuid. |
| --- | --- |

2.11

Euroopa Liidu siseselt on hoiakud globaliseerumise suhtes erinevad sõltuvalt elanikkonnarühmast ja liikmesriigist. Kõnealusest mitmekesisusest võivad tuleneda eelised, kuid seoses globaliseerumisest tulenevate väljakutsete arengu kiirenemise ja ulatuse suurenemisega tuleb vastu võtta ühine lähenemisviis, mis sisaldaks konkreetseid ettepanekuid.

3.   Aidata luua tõhusamad ülemaailmsed eeskirjad, et toetada inimlikku globaliseerumist

| 3.1 | Euroopa projekti aluseks olevad väärtused (sh mitmekesisus, kollegiaalsus, õigusriiklus, subsidiaarsus, majanduslike ja sotsiaalsete aspektide tasakaal ning jätkusuutlik areng) ei ole tänapäeval rahvusvahelisel tasandil piisavalt esindatud. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa projekti aluseks olevad väärtused (sh mitmekesisus, kollegiaalsus, õigusriiklus, subsidiaarsus, majanduslike ja sotsiaalsete aspektide tasakaal ning jätkusuutlik areng) ei ole tänapäeval rahvusvahelisel tasandil piisavalt esindatud.

| 3.2 | Globaliseerumisega seotud fenomenide koguulatust ei ole praegu enam võimalik hõlmata vaid riikidevaheliste suhete raames, muuhulgas seoses rändevoogude, kapitali liikumise, saastatuse ja kliimaprobleemide ning teabekanalitega (eriti internetti). Lisaks riikidele on globaliseerumise protsessi suuremal või vähemal määral kaasatud järgmised osapooled: rahvusvahelised ettevõtted, finantsturud, meedia, teadusringkonnad, organiseeritud kodanikuühiskond ja selle institutsioonid, tööturu osapooled, valitsusvälised organisatsioonid ja paljud muud osalejad. |
| --- | --- |

3.2

Globaliseerumisega seotud fenomenide koguulatust ei ole praegu enam võimalik hõlmata vaid riikidevaheliste suhete raames, muuhulgas seoses rändevoogude, kapitali liikumise, saastatuse ja kliimaprobleemide ning teabekanalitega (eriti internetti). Lisaks riikidele on globaliseerumise protsessi suuremal või vähemal määral kaasatud järgmised osapooled: rahvusvahelised ettevõtted, finantsturud, meedia, teadusringkonnad, organiseeritud kodanikuühiskond ja selle institutsioonid, tööturu osapooled, valitsusvälised organisatsioonid ja paljud muud osalejad.

| 3.3 | Seetõttu on oluline, et Euroopa Liit jätkaks ja tugevdaks oma rolli globaalse valitsemise edendamisel, st:






  — | taaselustada WTO Doha protsess eesmärgiga suurendada kaubanduse avatust; kõnealust protsessi tuleks toetada sätetega, mis tagavad paremini tasakaalustatud ja õiglasema kaubanduse; |
| --- | --- | --- |

3.3

Seetõttu on oluline, et Euroopa Liit jätkaks ja tugevdaks oma rolli globaalse valitsemise edendamisel, st:

—

taaselustada WTO Doha protsess eesmärgiga suurendada kaubanduse avatust; kõnealust protsessi tuleks toetada sätetega, mis tagavad paremini tasakaalustatud ja õiglasema kaubanduse;

| — | arendada välja muud rahvusvahelised eeskirjad, nagu näiteks ILO konventsioonid (tööõiguse valdkonnas), UNESCO konventsioonid kultuuriküsimuste valdkonnas (mitmekesisus), Kyoto protokoll keskkonna valdkonnas, Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri (IAEA) otsused energiaküsimuste osas, WIPO konventsioonid intellektuaalomandi kohta, Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitused tervise valdkonnas, ÜRO Tööstusliku Arengu Organisatsiooni (UNIDO) tööstuslikku koostööd käsitlevad eeskirjad ning muud eeskirjad, ning kohaldada neid tõhusalt; |
| --- | --- |

—

arendada välja muud rahvusvahelised eeskirjad, nagu näiteks ILO konventsioonid (tööõiguse valdkonnas), UNESCO konventsioonid kultuuriküsimuste valdkonnas (mitmekesisus), Kyoto protokoll keskkonna valdkonnas, Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri (IAEA) otsused energiaküsimuste osas, WIPO konventsioonid intellektuaalomandi kohta, Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitused tervise valdkonnas, ÜRO Tööstusliku Arengu Organisatsiooni (UNIDO) tööstuslikku koostööd käsitlevad eeskirjad ning muud eeskirjad, ning kohaldada neid tõhusalt;

| — | koordineerimine globaalse valitsemise erinevate instantside vahel ÜRO juhtimisel, et koostada õigusriikluse suunised, mis hõlmavad mitmekesisust austavaid reguleerimise ja õigusemõistmise mehhanisme. |
| --- | --- |

—

koordineerimine globaalse valitsemise erinevate instantside vahel ÜRO juhtimisel, et koostada õigusriikluse suunised, mis hõlmavad mitmekesisust austavaid reguleerimise ja õigusemõistmise mehhanisme.

| 3.4 | Kõnealuste eesmärkide nimel tuleb eelkõige rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade tasandil võtta järgmisi meetmeid:






  — | lõpule viia WTO kaubanduse lihtsustamise kokkulepe, et luua standardid järgmistele valdkondadele: tollieeskirjad ja -menetlused ning menetluste lihtsustamine, eelkõige ühtse liidese (Single Window) süsteemi rajamise, tõhusate ja läbipaistvate eeskirjade edendamise ning infotehnoloogia vahendite kasutamise abil; |
| --- | --- | --- |

3.4

Kõnealuste eesmärkide nimel tuleb eelkõige rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade tasandil võtta järgmisi meetmeid:

—

lõpule viia WTO kaubanduse lihtsustamise kokkulepe, et luua standardid järgmistele valdkondadele: tollieeskirjad ja -menetlused ning menetluste lihtsustamine, eelkõige ühtse liidese (Single Window) süsteemi rajamise, tõhusate ja läbipaistvate eeskirjade edendamise ning infotehnoloogia vahendite kasutamise abil;

| — | rahvatervist ja taimekaitset käsitlevate meetmete ning WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu (SPS) (toiduohutuse ning loomade tervise ja taimekaitse valdkonnas) vastuvõtmine, rakendamine ja nendest kinni pidamine ning meetmed loomakaitse ja loomade heaolu tagamiseks; |
| --- | --- |

—

rahvatervist ja taimekaitset käsitlevate meetmete ning WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu (SPS) (toiduohutuse ning loomade tervise ja taimekaitse valdkonnas) vastuvõtmine, rakendamine ja nendest kinni pidamine ning meetmed loomakaitse ja loomade heaolu tagamiseks;

| — | võidelda tõhusamalt piraatluse ja toodete võltsimise vastu, mis põhjustab ELi tootmisele olulist ja üha suuremat kahju; selleks tuleb eelkõige töötada TRIPS-lepingu abil välja sobiv strateegia intellektuaalomandi kaitseks; |
| --- | --- |

—

võidelda tõhusamalt piraatluse ja toodete võltsimise vastu, mis põhjustab ELi tootmisele olulist ja üha suuremat kahju; selleks tuleb eelkõige töötada TRIPS-lepingu abil välja sobiv strateegia intellektuaalomandi kaitseks;

| — | edusammud kaubandusläbirääkimistes seoses sotsiaalsetest, eetilistest ja keskkonnaalastest standarditest kinnipidamisega; |
| --- | --- |

—

edusammud kaubandusläbirääkimistes seoses sotsiaalsetest, eetilistest ja keskkonnaalastest standarditest kinnipidamisega;

| — | panus tärkava majandusega riikide (eelkõige Hiina ja India) ja arengumaade suutlikkuse tõstmisse nimetatud valdkondades. |
| --- | --- |

—

panus tärkava majandusega riikide (eelkõige Hiina ja India) ja arengumaade suutlikkuse tõstmisse nimetatud valdkondades.

3.5   Muud eeskirjad

| 3.5.1 | Isegi kui suudetakse teha otsustavaid edusamme kõigis kõnealustes kaubandust käsitlevates küsimustes, ei oleks see piisav, et tagada tingimused tõeliselt jätkusuutlikuks arenguks, mis on WTO poolt Doha arengukavas selgelt väljendatud eesmärk. Sellise eesmärgi saavutamiseks on tarvis täiendavaid eeskirju ning Euroopa Liit võib kõnealuses valdkonnas toimida liikumapaneva jõuna. Kõnealused eeskirjad hõlmavad eelkõige järgmisi valdkondi: keskkond, turvalisus, põhiõigused, töötingimused ja kultuuriline mitmekesisus. |
| --- | --- |

3.5.1

Isegi kui suudetakse teha otsustavaid edusamme kõigis kõnealustes kaubandust käsitlevates küsimustes, ei oleks see piisav, et tagada tingimused tõeliselt jätkusuutlikuks arenguks, mis on WTO poolt Doha arengukavas selgelt väljendatud eesmärk. Sellise eesmärgi saavutamiseks on tarvis täiendavaid eeskirju ning Euroopa Liit võib kõnealuses valdkonnas toimida liikumapaneva jõuna. Kõnealused eeskirjad hõlmavad eelkõige järgmisi valdkondi: keskkond, turvalisus, põhiõigused, töötingimused ja kultuuriline mitmekesisus.

| 3.5.2 | Keskkonnakaitse on oluline nõue, arvestades suurenevaid ohtusid, millega on tarvis võidelda (vajadus kaitsta elukeskkonda, liikide kaitse, võitlus kasvuhooneefekti ja keskkonnareostusega jne). Kõnealune väljakutse, millel puuduvad piirid, on lahutamatult seotud globaliseerumise fenomeniga. Tarvis on muuta see kaubandusläbirääkimiste täieõiguslikuks osaks ning arvestada sellega läbivalt erinevaid valdkondi käsitlevate läbirääkimiste käigus. Euroopa Liit peaks kõnealusele nõudele andma esmase tähtsuse, tehes järgmist:






  — | käivitada algatuse Kyoto kokkulepete uuendamiseks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vallas eesmärgiga hõlmata nimetatud kokkulepetega kogu maailma riigid, et vähendada globaalset kliimasoojenemist (vt valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) rahvusvahelisel tasandil vastuvõetud aruanne, milles kinnitatakse ELi eesmärki); |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Keskkonnakaitse on oluline nõue, arvestades suurenevaid ohtusid, millega on tarvis võidelda (vajadus kaitsta elukeskkonda, liikide kaitse, võitlus kasvuhooneefekti ja keskkonnareostusega jne). Kõnealune väljakutse, millel puuduvad piirid, on lahutamatult seotud globaliseerumise fenomeniga. Tarvis on muuta see kaubandusläbirääkimiste täieõiguslikuks osaks ning arvestada sellega läbivalt erinevaid valdkondi käsitlevate läbirääkimiste käigus. Euroopa Liit peaks kõnealusele nõudele andma esmase tähtsuse, tehes järgmist:

—

käivitada algatuse Kyoto kokkulepete uuendamiseks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vallas eesmärgiga hõlmata nimetatud kokkulepetega kogu maailma riigid, et vähendada globaalset kliimasoojenemist (vt valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) rahvusvahelisel tasandil vastuvõetud aruanne, milles kinnitatakse ELi eesmärki);

| — | arendada teaduse ja keskkonnatehnoloogiate haldamise valdkonnas välja ühised tegevused, mis uute ülemaailmsete vajaduste taustal võimaldaksid juurdepääsu tippteadmistele protsesside, toodete ja teenuste kohta, hõlmates erinevaid valdkondi (nt põllumajandus ja maaelu, vesi ja energia, tööstus ja ringlussevõtt, elamuehitus ja ruumiline planeerimine jne). |
| --- | --- |

—

arendada teaduse ja keskkonnatehnoloogiate haldamise valdkonnas välja ühised tegevused, mis uute ülemaailmsete vajaduste taustal võimaldaksid juurdepääsu tippteadmistele protsesside, toodete ja teenuste kohta, hõlmates erinevaid valdkondi (nt põllumajandus ja maaelu, vesi ja energia, tööstus ja ringlussevõtt, elamuehitus ja ruumiline planeerimine jne).

| 3.5.3 | Turvalisusnõuded on samuti saanud suurema ja mitmetahulisema tähenduse. Siinkohal viidatakse näiteks sellistele valdkondadele nagu tervisekaitse, eelkõige kaitse pandeemiate vastu, võitlus kuritegevusega, aatomienergiaalane järelevalve, elektroonilise andmeside kaitsmine, toodete ja eelkõige toiduohutus. Globaliseerumine ei tohi mitte mingil juhul suurendada ebakindlust. Seetõttu tuleb koostada tõhusad eeskirjad, et tagada kindel raamistik nii kaubanduse arengu kui ka peamiste riiklike ülesannete ning elutingimuste tarvis. Edusammud kõnealustes valdkondades peavad toimuma käsikäes haldusalaste paranduste ning korruptsiooni ja muude ohtude vastu võitlemise meetmetega. |
| --- | --- |

3.5.3

Turvalisusnõuded on samuti saanud suurema ja mitmetahulisema tähenduse. Siinkohal viidatakse näiteks sellistele valdkondadele nagu tervisekaitse, eelkõige kaitse pandeemiate vastu, võitlus kuritegevusega, aatomienergiaalane järelevalve, elektroonilise andmeside kaitsmine, toodete ja eelkõige toiduohutus. Globaliseerumine ei tohi mitte mingil juhul suurendada ebakindlust. Seetõttu tuleb koostada tõhusad eeskirjad, et tagada kindel raamistik nii kaubanduse arengu kui ka peamiste riiklike ülesannete ning elutingimuste tarvis. Edusammud kõnealustes valdkondades peavad toimuma käsikäes haldusalaste paranduste ning korruptsiooni ja muude ohtude vastu võitlemise meetmetega.

| 3.5.4 | Globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning eelkõige ILO konventsioonidele (1) toetuvaid tööõiguse standardeid tuleb tõhusalt rakendada kogu maailmas. Euroopa Liit saab koostöös ILOga inimväärsete töötingimuste ning õiglase kaubanduse kontseptsioonide kaudu välja töötada põhiväärtuste ja heade tavade korpuse. Tarvis on tõstatada küsimus ILO standardite tõhusa rakendamise kohta, mis hõlmaks ka vastava õiguspraktika väljatöötamist. |
| --- | --- |

3.5.4

Globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning eelkõige ILO konventsioonidele (1) toetuvaid tööõiguse standardeid tuleb tõhusalt rakendada kogu maailmas. Euroopa Liit saab koostöös ILOga inimväärsete töötingimuste ning õiglase kaubanduse kontseptsioonide kaudu välja töötada põhiväärtuste ja heade tavade korpuse. Tarvis on tõstatada küsimus ILO standardite tõhusa rakendamise kohta, mis hõlmaks ka vastava õiguspraktika väljatöötamist.

| 3.5.5 | Valitsusvälised osalejad, ettevõtted ja tööturu osapooled on arengumaades käivitanud hulgaliselt perspektiivikaid algatusi. Siinkohal võiks nimetada arvukate Euroopa ettevõtete poolt arendatud meetmeid, mis töötati välja OECD raames kokku lepitud juhtpõhimõtete ja ILO sotsiaalsete standardite alusel. Eelkõige tuleks mainida valitsusväliste osalejate algatusi tööhõive, koolituse, tervishoiu ning elu- ja töötingimuste valdkonnas, seda ka piirkondliku, riigipiire ületava sotsiaaldialoogi raames. ELi toetust sellistele algatustele (eelkõige AKV riikides) tuleks tugevdada. Euroopa Liidu abi peaks veelgi enam olema kohandatud programmidele, mida iseloomustab kodanikuühiskonna esindajate aktiivne kaasamine (eelkõige piirkondlikul tasandil). |
| --- | --- |

3.5.5

Valitsusvälised osalejad, ettevõtted ja tööturu osapooled on arengumaades käivitanud hulgaliselt perspektiivikaid algatusi. Siinkohal võiks nimetada arvukate Euroopa ettevõtete poolt arendatud meetmeid, mis töötati välja OECD raames kokku lepitud juhtpõhimõtete ja ILO sotsiaalsete standardite alusel. Eelkõige tuleks mainida valitsusväliste osalejate algatusi tööhõive, koolituse, tervishoiu ning elu- ja töötingimuste valdkonnas, seda ka piirkondliku, riigipiire ületava sotsiaaldialoogi raames. ELi toetust sellistele algatustele (eelkõige AKV riikides) tuleks tugevdada. Euroopa Liidu abi peaks veelgi enam olema kohandatud programmidele, mida iseloomustab kodanikuühiskonna esindajate aktiivne kaasamine (eelkõige piirkondlikul tasandil).

| 3.5.6 | Arvestades finantsturgude üha tugevamat internatsionaliseerimist, peab EL rääkima ühel häälel, et tagada Rahvusvahelise Valuutafondi tõeliselt stabiliseeriv roll. Eurotsooni riigid peaksid langetama otsuse liita oma osalus Rahvusvahelises Valuutafondis, et tugevdada seeläbi Euroopa häält. Samaaegselt peaks EL edendama globaalset valitsemist rahapesu ja pettuste vastases võitluses vastavalt OECD konventsioonidele. |
| --- | --- |

3.5.6

Arvestades finantsturgude üha tugevamat internatsionaliseerimist, peab EL rääkima ühel häälel, et tagada Rahvusvahelise Valuutafondi tõeliselt stabiliseeriv roll. Eurotsooni riigid peaksid langetama otsuse liita oma osalus Rahvusvahelises Valuutafondis, et tugevdada seeläbi Euroopa häält. Samaaegselt peaks EL edendama globaalset valitsemist rahapesu ja pettuste vastases võitluses vastavalt OECD konventsioonidele.

| 3.5.7 | Hariduse ja teadmiste jagamisega seonduvad küsimused on äärmiselt olulised, arvestades rahva huvides toimivat globaalset valitsemist. Tarvis on toetada UNESCO projekte ja välja arendada võrgustikud, et jagada teadmisi ja oskusi võimalikult suurele hulgale inimestele, pöörates seejuures tähelepanu vajadusele austada pluralismi ning tegutsedes kultuuridevahelise dialoogi raamistikus. ELi parema globaalse valitsemise lähenemisviisi puhul tuleb seetõttu arvestada ka kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse küsimustega, mis kuuluvad küll ELi võtmeteemade hulka, kuid on praegu sellest hoolimata ohustatud. |
| --- | --- |

3.5.7

Hariduse ja teadmiste jagamisega seonduvad küsimused on äärmiselt olulised, arvestades rahva huvides toimivat globaalset valitsemist. Tarvis on toetada UNESCO projekte ja välja arendada võrgustikud, et jagada teadmisi ja oskusi võimalikult suurele hulgale inimestele, pöörates seejuures tähelepanu vajadusele austada pluralismi ning tegutsedes kultuuridevahelise dialoogi raamistikus. ELi parema globaalse valitsemise lähenemisviisi puhul tuleb seetõttu arvestada ka kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse küsimustega, mis kuuluvad küll ELi võtmeteemade hulka, kuid on praegu sellest hoolimata ohustatud.

| 3.5.8 | Põhiõiguste valdkonnas peaks EL võtma üksmeelseid meetmeid, et austades kultuuride mitmekesisust tõhustada ÜRO inimõiguste deklaratsiooni sätteid ning laiendada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli. |
| --- | --- |

3.5.8

Põhiõiguste valdkonnas peaks EL võtma üksmeelseid meetmeid, et austades kultuuride mitmekesisust tõhustada ÜRO inimõiguste deklaratsiooni sätteid ning laiendada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli.

3.6   Euroopa Liidu panuse ainulaadsus

| 3.6.1 | Globaalse valitsemise tugevdamiseks saaks Euroopa Liit ära kasutada oma kogemusi järgmistes valdkondades, millel võib olla võtmeroll globaalse valitsemise osas võimalikult ulatusliku heakskiidu saavutamisel:






  — | subsidiaarsus, mis võimaldab omistada vastutuse sobivale tasandile, andes liikmesriikidele, piirkondadele ja ka kodanikuühiskonna esindajatele reaalse tegevusvabaduse; |
| --- | --- | --- |

3.6.1

Globaalse valitsemise tugevdamiseks saaks Euroopa Liit ära kasutada oma kogemusi järgmistes valdkondades, millel võib olla võtmeroll globaalse valitsemise osas võimalikult ulatusliku heakskiidu saavutamisel:

—

subsidiaarsus, mis võimaldab omistada vastutuse sobivale tasandile, andes liikmesriikidele, piirkondadele ja ka kodanikuühiskonna esindajatele reaalse tegevusvabaduse;

| — | keeruka ühenduse haldamise kogemused, mis hõlmavad erineva kiirusega menetlusi ja kultuurilise mitmekesisuse austamist; |
| --- | --- |

—

keeruka ühenduse haldamise kogemused, mis hõlmavad erineva kiirusega menetlusi ja kultuurilise mitmekesisuse austamist;

| — | konsulteerimine majandus- ja sotsiaalvaldkonna osapooltega otsustusprotsessi käigus ning nende kaasamine kõnealusesse protsessi. |
| --- | --- |

—

konsulteerimine majandus- ja sotsiaalvaldkonna osapooltega otsustusprotsessi käigus ning nende kaasamine kõnealusesse protsessi.

| 3.6.2 | Euroopa Liit peaks poliitilistes, majanduslikes ja kaubanduspoliitilistes suhetes oma partneritega seega igal võimalikul juhul valima piirkondliku lähenemise, nagu seda tehakse suhetes AKV riikidega. Selliste ELi ja teiste piirkondlike ühenduste vastastikuste suhete areng positiivse konkurentsi ja vastastikuse avanemise nimel tooks eeliseid kõigile osapooltele ning aitaks olulisel määral kaasa WTO mitmepoolse kaubandusraamistiku täiustamisele ja tugevdamisele. |
| --- | --- |

3.6.2

Euroopa Liit peaks poliitilistes, majanduslikes ja kaubanduspoliitilistes suhetes oma partneritega seega igal võimalikul juhul valima piirkondliku lähenemise, nagu seda tehakse suhetes AKV riikidega. Selliste ELi ja teiste piirkondlike ühenduste vastastikuste suhete areng positiivse konkurentsi ja vastastikuse avanemise nimel tooks eeliseid kõigile osapooltele ning aitaks olulisel määral kaasa WTO mitmepoolse kaubandusraamistiku täiustamisele ja tugevdamisele.

4.   ELi ühise maailmakaubanduse strateegia väljaarendamine

4.1   Mitmepoolsus või kahepoolsus?

Kõnealune lähenemisviis on visandatud Euroopa Komisjoni 4. oktoobri 2006. aasta teatises „Konkurentsivõimeline Euroopa globaliseerunud maailmas”.

| 4.1.1 | WTO probleemid edusammude saavutamisel Doha arengukavas ning kõnealuse tegevuskava piiratus peaks Euroopa Liitu julgustama uute algatuste käivitamisele. Komitee tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon soovitas oma 2006. aasta oktoobris esitatud teatises koostada uus kaubandusstrateegia, mis toetuks nii kahepoolestele kui ka mitmepoolsetele lähenemisviisidele. |
| --- | --- |

4.1.1

WTO probleemid edusammude saavutamisel Doha arengukavas ning kõnealuse tegevuskava piiratus peaks Euroopa Liitu julgustama uute algatuste käivitamisele. Komitee tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon soovitas oma 2006. aasta oktoobris esitatud teatises koostada uus kaubandusstrateegia, mis toetuks nii kahepoolestele kui ka mitmepoolsetele lähenemisviisidele.

| 4.1.2 | Mitmepoolne lähenemisviis tundub globaliseerumisega seonduvate probleemidega toimetulemiseks kõige sobivam, sest see võimaldab kõige paremini tagada tasakaalustatud ja jätkusuutlikud tulemused. Komitee ühineb seetõttu komisjoni seisukohaga veelkord kinnitada oma toetust mitmepoolsuse ja WTO tegelikele eelistele. Eesmärk on endiselt viia edukalt lõpule Doha arengukavaga seonduv töö kui osa üldisest raamistikust, mis kohustab kõiki osalevaid riike ühistest eeskirjadest kinni pidama. |
| --- | --- |

4.1.2

Mitmepoolne lähenemisviis tundub globaliseerumisega seonduvate probleemidega toimetulemiseks kõige sobivam, sest see võimaldab kõige paremini tagada tasakaalustatud ja jätkusuutlikud tulemused. Komitee ühineb seetõttu komisjoni seisukohaga veelkord kinnitada oma toetust mitmepoolsuse ja WTO tegelikele eelistele. Eesmärk on endiselt viia edukalt lõpule Doha arengukavaga seonduv töö kui osa üldisest raamistikust, mis kohustab kõiki osalevaid riike ühistest eeskirjadest kinni pidama.

| 4.1.3 | Mis puudutab komisjoni pakutud ettepanekuid, juhib komitee tähelepanu vajadusele võtta tõhusaid tugimeetmeid. Arvestades WTO raames peetavatel läbirääkimistel esile kerkinud probleeme, on komisjon seisukohal, et EL peaks praegu aktiivsemalt uurima muid täiendavaid lähenemisviise (sh kahepoolsed lähenemisviisid). Üks võimalus oleks süvendada kõnelusi tärkava majandusega riikidega, kellel on kõrge majanduskasv (Hiina, India, ASEANi riigid, Mercosuri riigid ning Pärsia lahe riigid), aga ka ELi strateegiliste sidemete tugevdamine naaberriikide rahvamajandustega (Venemaa, Ukraina, Moldova, Vahemere riigid) ning sidemete edukas uuendamine Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega, kasutades piirkondlikke majanduskoostöölepinguid, mille üle praegu läbirääkimisi peetakse. |
| --- | --- |

4.1.3

Mis puudutab komisjoni pakutud ettepanekuid, juhib komitee tähelepanu vajadusele võtta tõhusaid tugimeetmeid. Arvestades WTO raames peetavatel läbirääkimistel esile kerkinud probleeme, on komisjon seisukohal, et EL peaks praegu aktiivsemalt uurima muid täiendavaid lähenemisviise (sh kahepoolsed lähenemisviisid). Üks võimalus oleks süvendada kõnelusi tärkava majandusega riikidega, kellel on kõrge majanduskasv (Hiina, India, ASEANi riigid, Mercosuri riigid ning Pärsia lahe riigid), aga ka ELi strateegiliste sidemete tugevdamine naaberriikide rahvamajandustega (Venemaa, Ukraina, Moldova, Vahemere riigid) ning sidemete edukas uuendamine Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega, kasutades piirkondlikke majanduskoostöölepinguid, mille üle praegu läbirääkimisi peetakse.

| 4.1.4 | Komitee rõhutab, et ELi rahvusvahelise strateegia selline ümbersuunamine, mis lähtub kahepoolsetest lähenemisviisidest, ei saa asendada mitmesuunalist lähenemisviisi. Mitmesuunaline lähenemisviis peab jääma peamiseks eesmärgiks, sest see on vastavuses Euroopa väärtustega. |
| --- | --- |

4.1.4

Komitee rõhutab, et ELi rahvusvahelise strateegia selline ümbersuunamine, mis lähtub kahepoolsetest lähenemisviisidest, ei saa asendada mitmesuunalist lähenemisviisi. Mitmesuunaline lähenemisviis peab jääma peamiseks eesmärgiks, sest see on vastavuses Euroopa väärtustega.

| 4.1.5 | Tarvis on tagada mitte ainult see, et valitud lähenemisviisid oleksid vastavuses komisjoni poolt selgelt rõhutatud kohustustega WTO raames, vaid kindlustada ka, et kõnelaused lähenemisviisid:






  — | ei takistaks võimalusi saavutada edusamme mitmesuunalistel läbirääkimistel; |
| --- | --- | --- |

4.1.5

Tarvis on tagada mitte ainult see, et valitud lähenemisviisid oleksid vastavuses komisjoni poolt selgelt rõhutatud kohustustega WTO raames, vaid kindlustada ka, et kõnelaused lähenemisviisid:

—

ei takistaks võimalusi saavutada edusamme mitmesuunalistel läbirääkimistel;

| — | pigem hoopis võimaldaksid lihtsustada mitmesuunalisi läbirääkimisi tänu süvendatud arutelule ning seisukohtade lähendamisele, mis on saavutatud kahepoolsete lähenemisviiside raames. |
| --- | --- |

—

pigem hoopis võimaldaksid lihtsustada mitmesuunalisi läbirääkimisi tänu süvendatud arutelule ning seisukohtade lähendamisele, mis on saavutatud kahepoolsete lähenemisviiside raames.

| 4.1.6 | Euroopa Liidu igasugune kahepoolne lähenemisviis peaks seetõttu olema üksnes täienduseks mitmepoolsele lähenemisviisile eesmärgiga:






  — | pakkuda lähtepunkti mitmepoolsetele läbirääkimistele, eelkõige rõhutades ELi jaoks olulisimaid küsimusi (Doha protsessi lahendamata küsimused, kaubandustavad, võltsimisevastane võitlus, riigihankelepingud jne); |
| --- | --- | --- |

4.1.6

Euroopa Liidu igasugune kahepoolne lähenemisviis peaks seetõttu olema üksnes täienduseks mitmepoolsele lähenemisviisile eesmärgiga:

—

pakkuda lähtepunkti mitmepoolsetele läbirääkimistele, eelkõige rõhutades ELi jaoks olulisimaid küsimusi (Doha protsessi lahendamata küsimused, kaubandustavad, võltsimisevastane võitlus, riigihankelepingud jne);

| — | saavutada kahepoolsete arutelude kaudu edusamme globaalse valitsemise teistes valdkondades, nagu näiteks poliitilised, sotsiaalsed ja keskkonnaalased küsimused, kultuuripoliitika ja energia. |
| --- | --- |

—

saavutada kahepoolsete arutelude kaudu edusamme globaalse valitsemise teistes valdkondades, nagu näiteks poliitilised, sotsiaalsed ja keskkonnaalased küsimused, kultuuripoliitika ja energia.

| 4.1.7 | Tarvis on veel palju täpsustusi ja kohandusi, eriti mis puudutab kriteeriumide rakendamisega seonduvat ning teatud riikidele (eelkõige Hiina, Korea, India ja Venemaa) suunatud poliitikat. |
| --- | --- |

4.1.7

Tarvis on veel palju täpsustusi ja kohandusi, eriti mis puudutab kriteeriumide rakendamisega seonduvat ning teatud riikidele (eelkõige Hiina, Korea, India ja Venemaa) suunatud poliitikat.

4.2   Naaberriikidega sidemete tugevdamine ja erisuhete loomine

| 4.2.1 | Erilist tähelepanu tuleks pöörata Euroopa Liidu naaberriikidele (eelkõige Venemaale, Ukrainale, Valgevenele, Moldovale ja Vahemere riikidele), rajades sidusa naaberriikide strateegia ning ühistel huvidel põhinevate kogukondade raames privilegeeritud partnerlusi. |
| --- | --- |

4.2.1

Erilist tähelepanu tuleks pöörata Euroopa Liidu naaberriikidele (eelkõige Venemaale, Ukrainale, Valgevenele, Moldovale ja Vahemere riikidele), rajades sidusa naaberriikide strateegia ning ühistel huvidel põhinevate kogukondade raames privilegeeritud partnerlusi.

| 4.2.2 | EL ja USA peaksid transatlantilise dialoogi raames lähendama oma globaliseerumist puudutavaid seisukohti ning looma stabiilse raamistiku koostööks ja kaubavahetuseks. |
| --- | --- |

4.2.2

EL ja USA peaksid transatlantilise dialoogi raames lähendama oma globaliseerumist puudutavaid seisukohti ning looma stabiilse raamistiku koostööks ja kaubavahetuseks.

| 4.2.3 | ELil tuleb oma kahepoolsete suhete raames jätkuvalt edendada piirkondliku integratsiooni arengut teistel mandritel (nt AKV riigid, Mercosur, ASEAN jne). Selline integratsioon võimaldab parandada maailma kaubanduse struktuuri ja tasakaalu ning aitab kaasa WTO läbirääkimistele. Hoolimata kõnealuse projekti eripäradest, peaks Euroopa integreerimise käigus omandatud kogemus jätkuvalt inspireerima ja toetama piirkondade lähenemist, sest see on väga oluline jätkusuutliku ja struktureeritud globaliseerumise seisukohalt. Kõnealune lähenemisviis on eriti väärtuslik suhetes arengumaadega (nt AKV riikidega). Samaaegselt majanduspartnerluskokkulepete läbirääkimistega tuleb toetada piirkondlikke integratsiooniprotsesse, mis kahtlemata võivad anda olulise panuse sellesse, et kõnealused riigid ei jääks globaliseerumisprotsessis kaotajate poolele. CARICOMi positiivne näide on selles osas väga oluline ning lootustandev. Euroopa Liit peab seetõttu toetama nii piirkondlike integratsiooniprotsesside haldussuutlikkuse arendamist kui ka kodanikuühiskonna esindajate kontakte. |
| --- | --- |

4.2.3

ELil tuleb oma kahepoolsete suhete raames jätkuvalt edendada piirkondliku integratsiooni arengut teistel mandritel (nt AKV riigid, Mercosur, ASEAN jne). Selline integratsioon võimaldab parandada maailma kaubanduse struktuuri ja tasakaalu ning aitab kaasa WTO läbirääkimistele. Hoolimata kõnealuse projekti eripäradest, peaks Euroopa integreerimise käigus omandatud kogemus jätkuvalt inspireerima ja toetama piirkondade lähenemist, sest see on väga oluline jätkusuutliku ja struktureeritud globaliseerumise seisukohalt. Kõnealune lähenemisviis on eriti väärtuslik suhetes arengumaadega (nt AKV riikidega). Samaaegselt majanduspartnerluskokkulepete läbirääkimistega tuleb toetada piirkondlikke integratsiooniprotsesse, mis kahtlemata võivad anda olulise panuse sellesse, et kõnealused riigid ei jääks globaliseerumisprotsessis kaotajate poolele. CARICOMi positiivne näide on selles osas väga oluline ning lootustandev. Euroopa Liit peab seetõttu toetama nii piirkondlike integratsiooniprotsesside haldussuutlikkuse arendamist kui ka kodanikuühiskonna esindajate kontakte.

| 4.2.4 | Samuti võiks proovida õppida teiste riikide või piirkondlike ühenduste headest ja halbadest kogemustest. Euroopa Liit peaks jätkama selliste piirkondlike ühenduste (nt Mercosur ja ASEAN) toetamist ja eelistatud kohtlemist, kes hoolimata asjaolust, et nad on arenenud erineva kiirusega ja neil on erinevad eesmärgid, on valinud sama tee kui EL. |
| --- | --- |

4.2.4

Samuti võiks proovida õppida teiste riikide või piirkondlike ühenduste headest ja halbadest kogemustest. Euroopa Liit peaks jätkama selliste piirkondlike ühenduste (nt Mercosur ja ASEAN) toetamist ja eelistatud kohtlemist, kes hoolimata asjaolust, et nad on arenenud erineva kiirusega ja neil on erinevad eesmärgid, on valinud sama tee kui EL.

| 4.2.5 | Alahinnata ei tohi kodanikuühiskonna esindajate rolli ja tegevust kahepoolse lähenemisviisi edendamisel. Tuleb hinnata ja tutvustada komitee osalust komisjoni algatatud kodanikuühiskonna dialoogis WTO raames ning tegevusi, mida EMSK on korraldanud erinevate vastavaks otstarbeks loodud organite kaudu, ning tunnustada nende strateegilist tähtsust. |
| --- | --- |

4.2.5

Alahinnata ei tohi kodanikuühiskonna esindajate rolli ja tegevust kahepoolse lähenemisviisi edendamisel. Tuleb hinnata ja tutvustada komitee osalust komisjoni algatatud kodanikuühiskonna dialoogis WTO raames ning tegevusi, mida EMSK on korraldanud erinevate vastavaks otstarbeks loodud organite kaudu, ning tunnustada nende strateegilist tähtsust.

4.3   Kaubanduse vastutustundlikum liberaliseerimine

| 4.3.1 | Tarvis on tagada mõjuhinnangute läbiviimine iga lepinguga seonduvate eeliste, piirangute ja möönduste kohta, võttes arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi eelkõige sektorite tasandil (k.a põllumajandus ja väga tööjõumahukad tööstusharud). Kõnealuste mõjuhinnangutesse, mida komisjoni algatusel tuleks teostada kõigi uute läbirääkimiste korral, tuleks kaasata rohkem kohalikke eksperte ja kodanikuühiskonna esindajaid. Samuti on tarvis täpsemalt määratleda riskijuhtimise strateegia, mida komisjon käsitles oma teatises. |
| --- | --- |

4.3.1

Tarvis on tagada mõjuhinnangute läbiviimine iga lepinguga seonduvate eeliste, piirangute ja möönduste kohta, võttes arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi eelkõige sektorite tasandil (k.a põllumajandus ja väga tööjõumahukad tööstusharud). Kõnealuste mõjuhinnangutesse, mida komisjoni algatusel tuleks teostada kõigi uute läbirääkimiste korral, tuleks kaasata rohkem kohalikke eksperte ja kodanikuühiskonna esindajaid. Samuti on tarvis täpsemalt määratleda riskijuhtimise strateegia, mida komisjon käsitles oma teatises.

| 4.3.2 | Komitee on väljendanud oma toetust Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile (EGF). Komitee on arvamusel, et EGFi tuleks kasutada ümberkorralduste strateegilise vahendina globaliseerumise negatiivsete tagajärgede all kannatavate inimeste ja piirkondade abistamiseks. Kuigi EGFi ülesanne on vaid täiendada riiklikke rahastamisvahendeid, on oluline, et kõnealune fond oleks nähtav ning et tal oleks vajalikul määral rahalisi vahendeid. Komitee arvates peaks EGFi sarnaselt Euroopa Sotsiaalfondiga haldama kolmeosaline komitee, milles osaleksid ka tööturu osapooled. |
| --- | --- |

4.3.2

Komitee on väljendanud oma toetust Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile (EGF). Komitee on arvamusel, et EGFi tuleks kasutada ümberkorralduste strateegilise vahendina globaliseerumise negatiivsete tagajärgede all kannatavate inimeste ja piirkondade abistamiseks. Kuigi EGFi ülesanne on vaid täiendada riiklikke rahastamisvahendeid, on oluline, et kõnealune fond oleks nähtav ning et tal oleks vajalikul määral rahalisi vahendeid. Komitee arvates peaks EGFi sarnaselt Euroopa Sotsiaalfondiga haldama kolmeosaline komitee, milles osaleksid ka tööturu osapooled.

| 4.3.3 | Kõnealuses kontekstis tuleb eritähelepanu pöörata põllumajandussektorile. Lisaks põllumajanduslikule tootmisele kitsas tähenduses tuleb arvestada ka toidutööstust, mis moodustab 14 % ELi lisaväärtusest ning annab 4 miljonit töökohta. Et võimaldada WTO raames kokkuleppe sõlmimist, algatati 2003. aastal ühise põllumajanduspoliitika radikaalne reform, millega kaasnesid kõnealuste ametialade esindajatele negatiivsed tagajärjed. Tulevane WTO kokkuleppe peab seetõttu tagama vastastikuse juurdepääsu turgudele ja USA põllumajandustootjatele makstavate toetuste olulise vähendamise. |
| --- | --- |

4.3.3

Kõnealuses kontekstis tuleb eritähelepanu pöörata põllumajandussektorile. Lisaks põllumajanduslikule tootmisele kitsas tähenduses tuleb arvestada ka toidutööstust, mis moodustab 14 % ELi lisaväärtusest ning annab 4 miljonit töökohta. Et võimaldada WTO raames kokkuleppe sõlmimist, algatati 2003. aastal ühise põllumajanduspoliitika radikaalne reform, millega kaasnesid kõnealuste ametialade esindajatele negatiivsed tagajärjed. Tulevane WTO kokkuleppe peab seetõttu tagama vastastikuse juurdepääsu turgudele ja USA põllumajandustootjatele makstavate toetuste olulise vähendamise.

4.4   Ühine tegevus välisturgudel

| 4.4.1 | Euroopa Liidu liikmesriigid peaksid rohkem tegelema tõelise ühise strateegia eesmärkidega seoses juurdepääsuga ülemaailmsetele turgudele ning vahenditega kõnealuste eesmärkide saavutamiseks, et parandada eelkõige järgmist kolme puudust. |
| --- | --- |

4.4.1

Euroopa Liidu liikmesriigid peaksid rohkem tegelema tõelise ühise strateegia eesmärkidega seoses juurdepääsuga ülemaailmsetele turgudele ning vahenditega kõnealuste eesmärkide saavutamiseks, et parandada eelkõige järgmist kolme puudust.

| 4.4.2 | Ekspordikrediidikindlustuse süsteemid on ikka veel struktureeritud riiklikul tasandil, hoolimata Euroopa Liidu poliitilisest, majanduslikust ja euro kehtestamisega kaasnenud rahapoliitilisest integratsioonist. EL peaks kõnealuseid riiklikke süsteeme toetama, et neid kõigi Euroopa ettevõtete, eelkõige VKEde tarvis kooskõlastada ja ühtlustada. |
| --- | --- |

4.4.2

Ekspordikrediidikindlustuse süsteemid on ikka veel struktureeritud riiklikul tasandil, hoolimata Euroopa Liidu poliitilisest, majanduslikust ja euro kehtestamisega kaasnenud rahapoliitilisest integratsioonist. EL peaks kõnealuseid riiklikke süsteeme toetama, et neid kõigi Euroopa ettevõtete, eelkõige VKEde tarvis kooskõlastada ja ühtlustada.

| 4.4.3 | ELi peamisi kaubanduspartnereid külastatavad kaubandusdelegatsioonid, mis on üldiselt riikliku iseloomuga ning omavahel konkurentsis. Eesmärk ei ole seada kahtluse alla kahepoolsed lähenemisviisid, mis sageli toetuvad ajalooliselt tekkinud suhetele, vaid hoopis neid arendada — kui see on majanduslikult põhjendatud — üleeuroopaliste valdkondlike toetusdelegatsioonide kaudu, mis tugevdavad ELi liikmesriikide ühist identiteeti. |
| --- | --- |

4.4.3

ELi peamisi kaubanduspartnereid külastatavad kaubandusdelegatsioonid, mis on üldiselt riikliku iseloomuga ning omavahel konkurentsis. Eesmärk ei ole seada kahtluse alla kahepoolsed lähenemisviisid, mis sageli toetuvad ajalooliselt tekkinud suhetele, vaid hoopis neid arendada — kui see on majanduslikult põhjendatud — üleeuroopaliste valdkondlike toetusdelegatsioonide kaudu, mis tugevdavad ELi liikmesriikide ühist identiteeti.

| 4.4.4 | Kaubanduse kaitsmise meetmed (eelkõige dumpinguvastased vahendid) peaksid olema paremini tuntud ja neid peab tõhusamalt kasutama. Selleks tuleb eraldada rohkem vahendeid. |
| --- | --- |

4.4.4

Kaubanduse kaitsmise meetmed (eelkõige dumpinguvastased vahendid) peaksid olema paremini tuntud ja neid peab tõhusamalt kasutama. Selleks tuleb eraldada rohkem vahendeid.

5.   Integratsiooni tugevdamine, et muuta globaliseerumine Euroopa kodanike jaoks võimaluseks

Euroopa Liit peaks globaliseerumise väljakutsetega tegelema, tugevdades majanduslikku integratsiooni, solidaarsust ja pidevat püüdlemist suurema tootlikkuse suunas, mis on Lissaboni strateegia kolm keskset aspekti. Ainult tugevam Euroopa Liit on võimeline avaldama globaliseerumisprotsessi käigus olulist mõju kontinentaalse ulatusega kaubandusjõududele.

5.1   Euroopa atraktiivsuse suurendamine investorite jaoks

| 5.1.1 | Esimese sammuna on tarvis, et Euroopa Liit võiks toetuda piisavalt integreeritud, tõhusale ja konkurentsivõimelisele siseturule. Keeruline on nõuda ühenduse kaubanduspartneritelt kogu maailmas mööndusi, kui ELi liikmesriigid ise on vaevalt valmis neid üksteisele tegema. Kõnealuses valdkonnas on veel palju teha. |
| --- | --- |

5.1.1

Esimese sammuna on tarvis, et Euroopa Liit võiks toetuda piisavalt integreeritud, tõhusale ja konkurentsivõimelisele siseturule. Keeruline on nõuda ühenduse kaubanduspartneritelt kogu maailmas mööndusi, kui ELi liikmesriigid ise on vaevalt valmis neid üksteisele tegema. Kõnealuses valdkonnas on veel palju teha.

| 5.1.2 | Paljud vanad takistused on endiselt alles ning Euroopa ettevõtetel on vähe vahendeid ja võimalusi, et tunda end „eurooplastena”. Teenuste turud, mis moodustavad kaks kolmandikku SKTst, on jätkuvalt suures osas organiseeritud üksteisest eraldatud riiklike turgudena. Mis puudutab riigihankeid liikmesriikides, seda nii seoses tarnete, teenuste kui kaitsesektoriga seonduva tööga, nähtub kõnealuses valdkonnas läbiviidud viimastest uurimustest — mis jäävad küll kümne aasta tagusesse aega –, et üle 90 % nimetatud sektori riigihankelepingutest antakse siseriiklikele pakkujatele. |
| --- | --- |

5.1.2

Paljud vanad takistused on endiselt alles ning Euroopa ettevõtetel on vähe vahendeid ja võimalusi, et tunda end „eurooplastena”. Teenuste turud, mis moodustavad kaks kolmandikku SKTst, on jätkuvalt suures osas organiseeritud üksteisest eraldatud riiklike turgudena. Mis puudutab riigihankeid liikmesriikides, seda nii seoses tarnete, teenuste kui kaitsesektoriga seonduva tööga, nähtub kõnealuses valdkonnas läbiviidud viimastest uurimustest — mis jäävad küll kümne aasta tagusesse aega –, et üle 90 % nimetatud sektori riigihankelepingutest antakse siseriiklikele pakkujatele.

| 5.1.3 | Tarvis on hoolt kanda selle eest, et ELi õigustikku (acquis communautaire) ei ähvardaks liikmesriikidevaheline steriilne konkurents, millega kaasnevad dumping, toetused, riigiomandisse kuuluvate tippettevõtete poliitika ning uued tõkked ja takistused. Ka kaitsesektorit hõlmava Euroopa tööstuspoliitika areng võib oluliselt tugevdada ELi majanduslikku ja tehnoloogilist positsiooni globaliseerunud majanduses. Samuti on oluline toetada Euroopa Liidu konkurentsipoliitikat, luua ELis läbipaistev fiskaal- ja sotsiaalraamistik ning võidelda topeltmaksustamise, konkurentsimoonutuste kõige jultunumate näidete ja ühendusesiseste käibemaksupettuste vastu. |
| --- | --- |

5.1.3

Tarvis on hoolt kanda selle eest, et ELi õigustikku (acquis communautaire) ei ähvardaks liikmesriikidevaheline steriilne konkurents, millega kaasnevad dumping, toetused, riigiomandisse kuuluvate tippettevõtete poliitika ning uued tõkked ja takistused. Ka kaitsesektorit hõlmava Euroopa tööstuspoliitika areng võib oluliselt tugevdada ELi majanduslikku ja tehnoloogilist positsiooni globaliseerunud majanduses. Samuti on oluline toetada Euroopa Liidu konkurentsipoliitikat, luua ELis läbipaistev fiskaal- ja sotsiaalraamistik ning võidelda topeltmaksustamise, konkurentsimoonutuste kõige jultunumate näidete ja ühendusesiseste käibemaksupettuste vastu.

| 5.1.4 | Tõeliselt üleeuroopalise infrastruktuuri puudumine sellistes valdkondades nagu transport, energia, uued tehnoloogiad, tehnoloogiapargid ja uurimiskeskused avaldab negatiivset mõju Euroopa võimele pakkuda parimaid investeerimisvõimalusi ikka veel maailma juhtival turul. |
| --- | --- |

5.1.4

Tõeliselt üleeuroopalise infrastruktuuri puudumine sellistes valdkondades nagu transport, energia, uued tehnoloogiad, tehnoloogiapargid ja uurimiskeskused avaldab negatiivset mõju Euroopa võimele pakkuda parimaid investeerimisvõimalusi ikka veel maailma juhtival turul.

| 5.2 | Eurooplaste oskuste ja koolituse parandamine, et luua uuenduslik ühiskond, mis pakub kõigile juurdepääsu teadmistele |
| --- | --- |

5.2

Eurooplaste oskuste ja koolituse parandamine, et luua uuenduslik ühiskond, mis pakub kõigile juurdepääsu teadmistele

| 5.2.1 | Euroopa on toorainete osas vaene ning ei ole võimeline ülejäänud maailmaga konkureerima sotsiaalse, keskkonnalase või maksudumpingu abil. Euroopa ei või saada „maailma supermarketiks” ega jätta Aasiale „maailma vabriku” funktsiooni. Euroopa tulevik sõltub eelkõige tema uuendusvõimest ja tema kodanike ettevõtlikkusest ja andekusest. Pikaajalised investeeringud elukestvasse õppesse on tasakaalustatud arengu jaoks otsustava tähtsusega. Seetõttu on tarvis lisaks koolitusele ja haridusele edendada ka ühendusesisest vabatahtlikku liikuvust, mida toetavad mitmekeelsus ja karjääriplaanid — ka avalikus teenistuses –, millel on Euroopa ja rahvusvaheline mõõde. |
| --- | --- |

5.2.1

Euroopa on toorainete osas vaene ning ei ole võimeline ülejäänud maailmaga konkureerima sotsiaalse, keskkonnalase või maksudumpingu abil. Euroopa ei või saada „maailma supermarketiks” ega jätta Aasiale „maailma vabriku” funktsiooni. Euroopa tulevik sõltub eelkõige tema uuendusvõimest ja tema kodanike ettevõtlikkusest ja andekusest. Pikaajalised investeeringud elukestvasse õppesse on tasakaalustatud arengu jaoks otsustava tähtsusega. Seetõttu on tarvis lisaks koolitusele ja haridusele edendada ka ühendusesisest vabatahtlikku liikuvust, mida toetavad mitmekeelsus ja karjääriplaanid — ka avalikus teenistuses –, millel on Euroopa ja rahvusvaheline mõõde.

| 5.2.2 | Euroopa on endiselt liiga killustunud. Komitee kutsub üles rakendama ulatuslikke projekte, mis hõlmavad järgmist: mitmekeelsuse tõeline arendamine koolides; liikuvuse programmid noortele, sh nii kooliõpilastele, kutseõpilastele kui ka noortele töötajatele; Euroopa ülikoolid; Euroopa teekond elukestva õppeni; ühine raamistik kõikide kvalifikatsioonide tunnustamiseks jne. |
| --- | --- |

5.2.2

Euroopa on endiselt liiga killustunud. Komitee kutsub üles rakendama ulatuslikke projekte, mis hõlmavad järgmist: mitmekeelsuse tõeline arendamine koolides; liikuvuse programmid noortele, sh nii kooliõpilastele, kutseõpilastele kui ka noortele töötajatele; Euroopa ülikoolid; Euroopa teekond elukestva õppeni; ühine raamistik kõikide kvalifikatsioonide tunnustamiseks jne.

| 5.2.3 | Seetõttu vajab EL ulatuslikku Euroopa algatust hariduse, koolituse ja teadmiste levitamise valdkondades. Erilist tähelepanu tuleb pöörata tööstuse muutuste ja ümberpaiknemiste tõttu kannatavatele inimestele ja piirkondadele, organiseerides koolitusvõimalusi ja luues uusi töökohti. |
| --- | --- |

5.2.3

Seetõttu vajab EL ulatuslikku Euroopa algatust hariduse, koolituse ja teadmiste levitamise valdkondades. Erilist tähelepanu tuleb pöörata tööstuse muutuste ja ümberpaiknemiste tõttu kannatavatele inimestele ja piirkondadele, organiseerides koolitusvõimalusi ja luues uusi töökohti.

5.3   Tõhusad vahendid toimetulekuks globaliseerumise väljakutsetega

| 5.3.1 | Globaliseerumine nõuab, et Euroopa Liit tugevdaks oma toodete ja teenuste konkurentsivõimet. ELi majandushuvid on samal ajal nii ulatuslikud kui ka mitmekesised. Kui EL soovib maailma kaubanduses mängida jätkuvalt juhtivat rolli, peab ta eelkõige tugevdama oma positsiooni; seda nii kõrge kvaliteediga toodete ja teenuste osas — mis moodustavad poole ELi ekspordist ja rahuldavad kolmandiku ülemaailmsest nõudlusest kõnealuses valdkonnas –, kui ka muud tüüpi kaupade ja teenuste osas, mis vastavad elanikkonna nõudmistele. |
| --- | --- |

5.3.1

Globaliseerumine nõuab, et Euroopa Liit tugevdaks oma toodete ja teenuste konkurentsivõimet. ELi majandushuvid on samal ajal nii ulatuslikud kui ka mitmekesised. Kui EL soovib maailma kaubanduses mängida jätkuvalt juhtivat rolli, peab ta eelkõige tugevdama oma positsiooni; seda nii kõrge kvaliteediga toodete ja teenuste osas — mis moodustavad poole ELi ekspordist ja rahuldavad kolmandiku ülemaailmsest nõudlusest kõnealuses valdkonnas –, kui ka muud tüüpi kaupade ja teenuste osas, mis vastavad elanikkonna nõudmistele.

| 5.3.2 | Euroopa poliitika ettevõtlustegevuse ja uuenduste toetamiseks peaks koos meetmetega hariduse, koolituse ja teadmiste levitamise valdkonnas moodustama järgmistel aastatel olulise prioriteedi osana Euroopa uuest Lissaboni-järgsest strateegiast. Komitee teeb ettepaneku koostada kõnealustes valdkondades tegevuskava, milles ühendatakse liikmesriikide ja ELi panus ning avaliku ja erasektori rahastamisvahendid. |
| --- | --- |

5.3.2

Euroopa poliitika ettevõtlustegevuse ja uuenduste toetamiseks peaks koos meetmetega hariduse, koolituse ja teadmiste levitamise valdkonnas moodustama järgmistel aastatel olulise prioriteedi osana Euroopa uuest Lissaboni-järgsest strateegiast. Komitee teeb ettepaneku koostada kõnealustes valdkondades tegevuskava, milles ühendatakse liikmesriikide ja ELi panus ning avaliku ja erasektori rahastamisvahendid.

| 5.3.3 | Isegi kui enam ei ole võimalik parandada ELi eelarvet ajavahemikuks 2007–2013, on siiski võimalik tagada selle parimal viisil kasutamine, eelkõige järgmiselt:






  — | tagada üleeuroopaliste prioriteetsete võrgustike sobiv rahastamine avaliku ja erasektori partnerluse abiga; |
| --- | --- | --- |

5.3.3

Isegi kui enam ei ole võimalik parandada ELi eelarvet ajavahemikuks 2007–2013, on siiski võimalik tagada selle parimal viisil kasutamine, eelkõige järgmiselt:

—

tagada üleeuroopaliste prioriteetsete võrgustike sobiv rahastamine avaliku ja erasektori partnerluse abiga;

| — | suurendada ELi laenude ja tagatiste pakkumise suutlikkust ning arendada välja struktuurifondide vahendite uuenduslikuma juhtimise kontseptsioon, sest struktuurifondide tegevus piirdub praegu tavaliste toetuste andmisega |
| --- | --- |

—

suurendada ELi laenude ja tagatiste pakkumise suutlikkust ning arendada välja struktuurifondide vahendite uuenduslikuma juhtimise kontseptsioon, sest struktuurifondide tegevus piirdub praegu tavaliste toetuste andmisega

| 5.3.4 | Euro kujutab endast praegu Euroopale olulist eelist, sest lisaks sellele, et temast on saanud 13 ELi liikmesriigis kehtiv ühisraha, on ta ka oluline rahvusvaheline reserv- ja vahetusvaluuta. Euro on tänapäeval üha rohkemates riikides dollari usaldusväärseks ja kasulikuks alternatiiviks. Euro lihtsustab ELi ettevõtete kaubanduslepingute sõlmimist ning annab sellistele lepingutele finantstagatise. Ta tagab nii ühenduse sees kui ka väljaspool seda tõelise kokkukuuluvustunde. Eurol ei ole veel majanduspoliitilisi otsuseid tegevat keskset organit, ning selle puudumine piirab praegu ühisrahalt oodatud kasu. |
| --- | --- |

5.3.4

Euro kujutab endast praegu Euroopale olulist eelist, sest lisaks sellele, et temast on saanud 13 ELi liikmesriigis kehtiv ühisraha, on ta ka oluline rahvusvaheline reserv- ja vahetusvaluuta. Euro on tänapäeval üha rohkemates riikides dollari usaldusväärseks ja kasulikuks alternatiiviks. Euro lihtsustab ELi ettevõtete kaubanduslepingute sõlmimist ning annab sellistele lepingutele finantstagatise. Ta tagab nii ühenduse sees kui ka väljaspool seda tõelise kokkukuuluvustunde. Eurol ei ole veel majanduspoliitilisi otsuseid tegevat keskset organit, ning selle puudumine piirab praegu ühisrahalt oodatud kasu.

| 5.3.5 | Euroopa Liidu ühtekuuluvus toetub ühisele poliitikale. Kuigi sütt ja terast ei vaadelda tänapäeval enam ühtekuuluvuse nurgakividena, pooldavad majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejad siiski täielikult ELi suuremat vastutust sellistes valdkondades nagu energiapoliitika (ressursside säilitamine, tarnekindlus, uued investeeringud keskkonnasõbralikesse energiakandjatesse, tõhusus ja energia kokkuhoid) ja keskkonnakaitse. Mõlemad nimetatud valdkonnad nõuavad praegu Euroopalt tugevamat rolli ulatuslike ühiste meetmetega. |
| --- | --- |

5.3.5

Euroopa Liidu ühtekuuluvus toetub ühisele poliitikale. Kuigi sütt ja terast ei vaadelda tänapäeval enam ühtekuuluvuse nurgakividena, pooldavad majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejad siiski täielikult ELi suuremat vastutust sellistes valdkondades nagu energiapoliitika (ressursside säilitamine, tarnekindlus, uued investeeringud keskkonnasõbralikesse energiakandjatesse, tõhusus ja energia kokkuhoid) ja keskkonnakaitse. Mõlemad nimetatud valdkonnad nõuavad praegu Euroopalt tugevamat rolli ulatuslike ühiste meetmetega.

| 5.3.6 | Samuti peab ühendus looma ulatuslikuma ja ühtsema poliitika rände valdkonnas. Selles tuleks ette näha kooskõlastatud meetmed sisserändajate vastuvõtmiseks ja integratsiooniks. Kõnealused meetmed peavad olema kooskõlas Euroopa põhiõiguste harta ja Genfi pagulasseisundi konventsiooniga, kuid samaaegselt võimaldama tõhusat võitlust ebaseadusliku sisserände vastu. Samuti peaks EL aktiivsemalt edendama kõrge kvalifikatsiooniga töökohtade loomist arengumaades, toetades piirkondlikke integratsiooniprotsesse, mis pakuvad paremaid võimalusi liikuvuse, täiendusõppe ja vahetuse valdkonnas. |
| --- | --- |

5.3.6

Samuti peab ühendus looma ulatuslikuma ja ühtsema poliitika rände valdkonnas. Selles tuleks ette näha kooskõlastatud meetmed sisserändajate vastuvõtmiseks ja integratsiooniks. Kõnealused meetmed peavad olema kooskõlas Euroopa põhiõiguste harta ja Genfi pagulasseisundi konventsiooniga, kuid samaaegselt võimaldama tõhusat võitlust ebaseadusliku sisserände vastu. Samuti peaks EL aktiivsemalt edendama kõrge kvalifikatsiooniga töökohtade loomist arengumaades, toetades piirkondlikke integratsiooniprotsesse, mis pakuvad paremaid võimalusi liikuvuse, täiendusõppe ja vahetuse valdkonnas.

5.4   Inimlik globaliseerumine

| 5.4.1 | EL saab globaliseerumisega toimetuleku strateegia abil koondada oma kodanikud taas Euroopa integratsiooniprojekti ümber. |
| --- | --- |

5.4.1

EL saab globaliseerumisega toimetuleku strateegia abil koondada oma kodanikud taas Euroopa integratsiooniprojekti ümber.

| 5.4.2 | Komitee rõhutab üldiselt, et tööturu osapooled ja organiseeritud kodanikuühiskonna erinevad esindajad tuleb täielikult kaasata komitee soovitatud uude ülemaailmsesse lähenemisviisi, mis aitaks toime tulla globaliseerumisest tingitud väljakutsetega. Nõukogu ja komisjoni tegevus peaks olema läbipaistvam ning seda ka kaubandusläbirääkimistes. Komiteel oleks eriti hea meel, kui ta koos oma kolmandate riikide kodanikuühiskonna partneritega kaasataks nii mitmepoolsetesse kui ka kahepoolsetesse algatustesse. |
| --- | --- |

5.4.2

Komitee rõhutab üldiselt, et tööturu osapooled ja organiseeritud kodanikuühiskonna erinevad esindajad tuleb täielikult kaasata komitee soovitatud uude ülemaailmsesse lähenemisviisi, mis aitaks toime tulla globaliseerumisest tingitud väljakutsetega. Nõukogu ja komisjoni tegevus peaks olema läbipaistvam ning seda ka kaubandusläbirääkimistes. Komiteel oleks eriti hea meel, kui ta koos oma kolmandate riikide kodanikuühiskonna partneritega kaasataks nii mitmepoolsetesse kui ka kahepoolsetesse algatustesse.

| 5.4.3 | Komitee soovitab konkreetselt kaasata tööturu osapooled ja muud kodanikuühiskonna esindajad järgmistesse meetmetesse:






  — | koos kodanikuühiskonna organisatsioonidega korraldatavad Euroopa teabekampaaniad ja arutelud globaliseerumise tähenduse üle; |
| --- | --- | --- |

5.4.3

Komitee soovitab konkreetselt kaasata tööturu osapooled ja muud kodanikuühiskonna esindajad järgmistesse meetmetesse:

—

koos kodanikuühiskonna organisatsioonidega korraldatavad Euroopa teabekampaaniad ja arutelud globaliseerumise tähenduse üle;

| — | regulaarsed teabetunnid ja konsultatsioonid komisjoni ja nõukogu kavandatud uue rahvusvahelise strateegia kohta sarnaselt komitee korraldatud teabetundide ja konsultatsioonidega Euroopa Tulevikukonvendi kohta; |
| --- | --- |

—

regulaarsed teabetunnid ja konsultatsioonid komisjoni ja nõukogu kavandatud uue rahvusvahelise strateegia kohta sarnaselt komitee korraldatud teabetundide ja konsultatsioonidega Euroopa Tulevikukonvendi kohta;

| — | analüüsid uute kaubanduslepingute majanduslike ja sotsiaalsete mõjude kohta ning osalemine Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi haldamisel; |
| --- | --- |

—

analüüsid uute kaubanduslepingute majanduslike ja sotsiaalsete mõjude kohta ning osalemine Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi haldamisel;

| — | piirkondlike ühendustega peetavate kahepoolsete läbirääkimiste (nt EPA läbirääkimised AKV riikidega) jälgimine, millesse komitee saab anda panuse enda ja kolmandate riikide kodanikuühiskonna partnerite ekspertteadmiste kaudu; |
| --- | --- |

—

piirkondlike ühendustega peetavate kahepoolsete läbirääkimiste (nt EPA läbirääkimised AKV riikidega) jälgimine, millesse komitee saab anda panuse enda ja kolmandate riikide kodanikuühiskonna partnerite ekspertteadmiste kaudu;

| — | erinevad meetmed, mis on vajalikud ELi poliitika (ühtne turg, koostööstrateegiad, ühtekuuluvus, euro jne) tugevdamiseks; |
| --- | --- |

—

erinevad meetmed, mis on vajalikud ELi poliitika (ühtne turg, koostööstrateegiad, ühtekuuluvus, euro jne) tugevdamiseks;

| — | toetus tõhusa sotsiaalse dialoogi arendamiseks ELis, liikmesriikides ja piirkondades — sh ka piiriülesel tasandil — vajalike kohanduste ja reformide erinevate aspektide üle. |
| --- | --- |

—

toetus tõhusa sotsiaalse dialoogi arendamiseks ELis, liikmesriikides ja piirkondades — sh ka piiriülesel tasandil — vajalike kohanduste ja reformide erinevate aspektide üle.

| 5.4.4 | Komitee teeb ettepaneku hakata üldhuviteenustega seonduvaid kohustusi korraldama Euroopa tasandil rohkem kui tavalise koostöö kaudu. See nõuaks integreeritud ressursside suunamist majandusliku turvalisuse, kodaniku- ja keskkonnakaitse, ELi välispiiridel toimuvate tollikontrollide, politsei ja isegi kaitsesektorisse, selle asemel et jätta selline kontseptsioon vaid riiklike huvide meelevalda, mis takistavad Euroopa projekti edasist edendamist. |
| --- | --- |

5.4.4

Komitee teeb ettepaneku hakata üldhuviteenustega seonduvaid kohustusi korraldama Euroopa tasandil rohkem kui tavalise koostöö kaudu. See nõuaks integreeritud ressursside suunamist majandusliku turvalisuse, kodaniku- ja keskkonnakaitse, ELi välispiiridel toimuvate tollikontrollide, politsei ja isegi kaitsesektorisse, selle asemel et jätta selline kontseptsioon vaid riiklike huvide meelevalda, mis takistavad Euroopa projekti edasist edendamist.

| 5.4.5 | Komitee toetab ka ühtse turu osas kaasavamat lähenemisviisi, mille raames toetatakse ühenduste algatusi, sotsiaaldialoogi, ettevõtete sotsiaalset vastutust ning majanduslike ja sotsiaalsete osapoolte ühiskondlik-ametialast ise- ja kaasreguleerimist (eelkõige seoses teenuste, kaubanduse, finantsturgude, keskkonna, energia, sotsiaalsete aspektide ja tarbijaõigustega). |
| --- | --- |

5.4.5

Komitee toetab ka ühtse turu osas kaasavamat lähenemisviisi, mille raames toetatakse ühenduste algatusi, sotsiaaldialoogi, ettevõtete sotsiaalset vastutust ning majanduslike ja sotsiaalsete osapoolte ühiskondlik-ametialast ise- ja kaasreguleerimist (eelkõige seoses teenuste, kaubanduse, finantsturgude, keskkonna, energia, sotsiaalsete aspektide ja tarbijaõigustega).

| 5.4.6 | Organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatel on vahetu ja sõltumatu roll kontaktide loomisel sarnaste osalejatega riikides ja piirkondlikes ühendustes, kes on ELi kaubanduspartnerid. |
| --- | --- |

5.4.6

Organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatel on vahetu ja sõltumatu roll kontaktide loomisel sarnaste osalejatega riikides ja piirkondlikes ühendustes, kes on ELi kaubanduspartnerid.

| 5.4.7 | Globaliseerumise inimlik mõõde ja Euroopa integratsioon puudutavad Euroopa kodanikke ja organiseeritud kodanikuühiskonda. Kui kodanikke paremini teavitatakse, nendega konsulteeritakse ning neid süstemaatiliselt kaasatakse, siis nad toetavad strateegiat, mille nad on ise kujundanud ning mida nad saavad kontrollida. |
| --- | --- |

5.4.7

Globaliseerumise inimlik mõõde ja Euroopa integratsioon puudutavad Euroopa kodanikke ja organiseeritud kodanikuühiskonda. Kui kodanikke paremini teavitatakse, nendega konsulteeritakse ning neid süstemaatiliselt kaasatakse, siis nad toetavad strateegiat, mille nad on ise kujundanud ning mida nad saavad kontrollida.

Brüssel, 31. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ILO konventsioonid: konventsioon nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta; konventsioon nr 98 organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse kohta; konventsioon nr 29 sunniviisilise või kohustusliku töö kohta;, konventsioon nr 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta; konventsioon nr 138 tööle võetava isiku vanuse alammäära kohta; konventsioon nr 182 lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise kohta; konventsioon nr 100 mees- ja naistöötajate võrdse tasustamise kohta; konventsioon nr 111 diskrimineerimise kohta tööl ja kutseõppealal.

1

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/65

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat. Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel”

KOM(2006) 708 lõplik

(2007/C 175/17)

22. novembril 2006 otsustas komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Roheline raamat. Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 2. mail 2007. Raportöör oli Daniel RETUREAU.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 140, vastu hääletas 82, erapooletuks jäi 4.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Tööõiguse ajakohastamise rohelise raamatu eesmärgid on järgmised:






  — | määratleda peamised probleemid, mis peegeldavad selgelt lahknevusi olemasoleva õigusliku ja lepingulise raamistiku ning tööturu reaalse olukorra vahel. Keskendutakse pigem individuaalsele tööõigusele kui kollektiivse tööõigusega seotud küsimustele; |
| --- | --- | --- |

1.1

Tööõiguse ajakohastamise rohelise raamatu eesmärgid on järgmised:

—

määratleda peamised probleemid, mis peegeldavad selgelt lahknevusi olemasoleva õigusliku ja lepingulise raamistiku ning tööturu reaalse olukorra vahel. Keskendutakse pigem individuaalsele tööõigusele kui kollektiivse tööõigusega seotud küsimustele;

| — | algatada arutelu selle üle, kuidas tööõiguse kaasabil saaks edendada paindlikkust koos töösuhete püsivusega, olenemata töölepingu vormist, ning seega kokkuvõttes aidata kaasa tööhõive suurendamisele ja töötuse vähendamisele; |
| --- | --- |

—

algatada arutelu selle üle, kuidas tööõiguse kaasabil saaks edendada paindlikkust koos töösuhete püsivusega, olenemata töölepingu vormist, ning seega kokkuvõttes aidata kaasa tööhõive suurendamisele ja töötuse vähendamisele;

| — | elavdada arutelu selle üle, kuidas lepinguliste suhete eri liigid koos kõigi töötajate suhtes kohaldatavate tööalaste õigustega võiksid hõlbustada töökohtade loomist ning aidata nii töötajaid kui ka ettevõtjaid, lihtsustades üleminekuid tööturul, toetades elukestvat õpet ning soodustades kogu tööjõu loovust; |
| --- | --- |

—

elavdada arutelu selle üle, kuidas lepinguliste suhete eri liigid koos kõigi töötajate suhtes kohaldatavate tööalaste õigustega võiksid hõlbustada töökohtade loomist ning aidata nii töötajaid kui ka ettevõtjaid, lihtsustades üleminekuid tööturul, toetades elukestvat õpet ning soodustades kogu tööjõu loovust;

| — | aidata kaasa parema õigusloome tegevuskava edendamisele, soodustades tööõiguse ajakohastamist ning võttes arvesse sellega kaasnevat üldist kasu ja kulusid ning eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele tekkida võivaid raskusi. |
| --- | --- |

—

aidata kaasa parema õigusloome tegevuskava edendamisele, soodustades tööõiguse ajakohastamist ning võttes arvesse sellega kaasnevat üldist kasu ja kulusid ning eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele tekkida võivaid raskusi.

| 1.2 | Seejuures soovitatakse rohelises raamatus põhjendatult käsitleda väga erinevaid teemasid, nagu näiteks kolmepoolsed töösuhted, need füüsilisest isikust ettevõtjad, kes tegelikult sõltuvad neile tööd andvast ettevõttest, aga samuti tööajadirektiiv ja deklareerimata töö tõsine probleem. |
| --- | --- |

1.2

Seejuures soovitatakse rohelises raamatus põhjendatult käsitleda väga erinevaid teemasid, nagu näiteks kolmepoolsed töösuhted, need füüsilisest isikust ettevõtjad, kes tegelikult sõltuvad neile tööd andvast ettevõttest, aga samuti tööajadirektiiv ja deklareerimata töö tõsine probleem.

| 1.3 | Tööõiguse ajakohastamise võimalike suundade küsimuses saaks Euroopa Liit liikmesriikide tegevust täiendada. Rohelise raamatu aluseks on idee, et standardne tööleping (tähtajatu leping täisajaga töötamisel) ja sellega kaasnevad kaitsesätted võivad paljude tööandjate ja töötajate jaoks osutuda ebasobivaks — mis raskendaks ettevõtete kiiret kohanemist ja turu arengut — ning olla takistuseks uute töökohtade loomisel. Seetõttu tuleks neid sätteid muuta. |
| --- | --- |

1.3

Tööõiguse ajakohastamise võimalike suundade küsimuses saaks Euroopa Liit liikmesriikide tegevust täiendada. Rohelise raamatu aluseks on idee, et standardne tööleping (tähtajatu leping täisajaga töötamisel) ja sellega kaasnevad kaitsesätted võivad paljude tööandjate ja töötajate jaoks osutuda ebasobivaks — mis raskendaks ettevõtete kiiret kohanemist ja turu arengut — ning olla takistuseks uute töökohtade loomisel. Seetõttu tuleks neid sätteid muuta.

| 1.4 | Komisjon teatab, et lisaks individuaalse tööõiguse küsimuste käsitlemisele on roheline raamat ettevalmistav samm aruteluks enne kaitstud paindlikkust (flexicurity) käsitlevat teatist, mis peaks avaldatama käesoleva aasta juunis ja mille eesmärk on arendada seda mitmes liikmesriigis tuntud mõistet, mis meile teadaolevalt kombineerib töötajate suure sisemise ja välise paindlikkuse kaitstusega, mille ulatust ja rahastamist ei ole käesolevas etapis täpsemalt selgitatud. Teisel poolaastal jätkub seega ulatuslikumatel teemadel arutelu, kus tuleks muu hulgas kindlasti vaadelda neid juba saavutatud kaitstud paindlikkuse jooni, milleni on jõutud seaduse või kollektiivläbirääkimiste toel, ning kirjeldatud süsteemi rahastamist, keskendumata seejuures ühelegi mudelile. |
| --- | --- |

1.4

Komisjon teatab, et lisaks individuaalse tööõiguse küsimuste käsitlemisele on roheline raamat ettevalmistav samm aruteluks enne kaitstud paindlikkust (flexicurity) käsitlevat teatist, mis peaks avaldatama käesoleva aasta juunis ja mille eesmärk on arendada seda mitmes liikmesriigis tuntud mõistet, mis meile teadaolevalt kombineerib töötajate suure sisemise ja välise paindlikkuse kaitstusega, mille ulatust ja rahastamist ei ole käesolevas etapis täpsemalt selgitatud. Teisel poolaastal jätkub seega ulatuslikumatel teemadel arutelu, kus tuleks muu hulgas kindlasti vaadelda neid juba saavutatud kaitstud paindlikkuse jooni, milleni on jõutud seaduse või kollektiivläbirääkimiste toel, ning kirjeldatud süsteemi rahastamist, keskendumata seejuures ühelegi mudelile.

2.   Üldmärkused

| 2.1 | Komitee tervitab huviga komisjoni algatust hakata analüüsima, kuidas tööõigus vastab Lissaboni strateegia eesmärkidele, mis lisaks sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja säästvale arengule keskendumisele ühendab püüdluse jätkusuutliku majanduskasvu ning rohkemate ja kvaliteetsemate töökohtade loomise suunas. Samas mõistab komitee aga hukka konsulteerimise väga piiratud ajakava ja paljude ettevalmistustööde tegemata jätmise. |
| --- | --- |

2.1

Komitee tervitab huviga komisjoni algatust hakata analüüsima, kuidas tööõigus vastab Lissaboni strateegia eesmärkidele, mis lisaks sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja säästvale arengule keskendumisele ühendab püüdluse jätkusuutliku majanduskasvu ning rohkemate ja kvaliteetsemate töökohtade loomise suunas. Samas mõistab komitee aga hukka konsulteerimise väga piiratud ajakava ja paljude ettevalmistustööde tegemata jätmise.

| 2.2 | 2003. aasta novembri Wim Koki aruandes rõhutatakse, et edendada tuleb tööturu paindlikkust koos kaitstusega, eelkõige parandades töökorraldust ning muutes standardsed ja mittestandardsed töölepingud nii töötajate kui ka tööandjate jaoks huvipakkuvamaks, et vältida kahekihilise tööturu väljakujunemist. Töösuhete kindluse mõistet tuleb ajakohastada ja avardada, et lisaks töösuhete kaitse hõlmamisele suurendataks ka töötajate suutlikkust töökohale püsima jäämiseks ja edasiarenemiseks. Oluline on luua võimalikult palju töökohti ja tõsta tootlikkust, kõrvaldades takistusi uute ettevõtete loomise teelt ning edendades ümberkorralduste edukamat ennetamist ja juhtimist. |
| --- | --- |

2.2

2003. aasta novembri Wim Koki aruandes rõhutatakse, et edendada tuleb tööturu paindlikkust koos kaitstusega, eelkõige parandades töökorraldust ning muutes standardsed ja mittestandardsed töölepingud nii töötajate kui ka tööandjate jaoks huvipakkuvamaks, et vältida kahekihilise tööturu väljakujunemist. Töösuhete kindluse mõistet tuleb ajakohastada ja avardada, et lisaks töösuhete kaitse hõlmamisele suurendataks ka töötajate suutlikkust töökohale püsima jäämiseks ja edasiarenemiseks. Oluline on luua võimalikult palju töökohti ja tõsta tootlikkust, kõrvaldades takistusi uute ettevõtete loomise teelt ning edendades ümberkorralduste edukamat ennetamist ja juhtimist.

| 2.3 | Siinkohal tasub meenutada töörühma tehtud ja nõukogu poolt heaks kiidetud järelduste eri osi, kuna need annavad muudetud Lissaboni strateegiale paremini vastamiseks läbiviidavatest tööturu reformidest parema ülevaate kui komisjoni roheline raamat, mis keskendub individuaalse tööõiguse üksikutele aspektidele. Rohelises raamatus analüüsitakse tegelikult vaid osaliselt Wim Koki käsitletavaid teemasid ega vaadelda sotsiaalmeetmete kavas tõstatatud „kindlustatuma keskkonna” küsimust. |
| --- | --- |

2.3

Siinkohal tasub meenutada töörühma tehtud ja nõukogu poolt heaks kiidetud järelduste eri osi, kuna need annavad muudetud Lissaboni strateegiale paremini vastamiseks läbiviidavatest tööturu reformidest parema ülevaate kui komisjoni roheline raamat, mis keskendub individuaalse tööõiguse üksikutele aspektidele. Rohelises raamatus analüüsitakse tegelikult vaid osaliselt Wim Koki käsitletavaid teemasid ega vaadelda sotsiaalmeetmete kavas tõstatatud „kindlustatuma keskkonna” küsimust.

| 2.4 | Piiratud alustel lähenemisviis võib viia ka juba Euroopa sotsiaalprojekti niigi üha skeptilisemalt suhtuvate Euroopa kodanike usalduse kaotamiseni. Komisjon peab otstarbekaks kaaluda standardsetes lepingutes ette nähtud paindlikkuse taseme kohandamist (tähtajatu tööleping täisajaga töötamisel) etteteatamistähtaja, individuaalse või kollektiivse töölt vabastamise kulude ja menetluste või ebaõiglase töölt vabastamise mõiste määratlemise osas, kuna need on traditsiooniliselt olnud töötaja tööalase kindlustunde nurgakiviks. |
| --- | --- |

2.4

Piiratud alustel lähenemisviis võib viia ka juba Euroopa sotsiaalprojekti niigi üha skeptilisemalt suhtuvate Euroopa kodanike usalduse kaotamiseni. Komisjon peab otstarbekaks kaaluda standardsetes lepingutes ette nähtud paindlikkuse taseme kohandamist (tähtajatu tööleping täisajaga töötamisel) etteteatamistähtaja, individuaalse või kollektiivse töölt vabastamise kulude ja menetluste või ebaõiglase töölt vabastamise mõiste määratlemise osas, kuna need on traditsiooniliselt olnud töötaja tööalase kindlustunde nurgakiviks.

| 2.5 | Komiteele teeb muret väide, et kehtiv tööõigus ei ole vastavuses muudetud Lissaboni strateegiaga, olles nii takistuseks tööhõivele, ning ei suuda praeguse seisuga tagada ettevõtete ja töötajate piisavat kohanemisvõimelisust. |
| --- | --- |

2.5

Komiteele teeb muret väide, et kehtiv tööõigus ei ole vastavuses muudetud Lissaboni strateegiaga, olles nii takistuseks tööhõivele, ning ei suuda praeguse seisuga tagada ettevõtete ja töötajate piisavat kohanemisvõimelisust.

| 2.6 | Komitee nendib, et 2000. aastal algatatud strateegias ei ole saavutatud kõiki seatud eesmärke. Siiski tuleks komitee arvates olla kujunenud olukorra põhjuste analüüsimisel ettevaatlik ja vältida kõige panemist tööõiguse arvele. Kuigi Lissaboni strateegiat on muudetud, peab selle eesmärk olema Euroopa konkurentsivõimelisemaks muutmine, kuid samuti uuesti täistööhõive saavutamine pere- ja tööelu tasakaalu austavas ühiskonnas, mis on töötajate karjäärivalikutega paremini kohandatud ning kus tehakse investeeringuid inimeste kohanemisvõime suurendamiseks ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks. Tööõiguse ajakohastamine on ainult üks nende eesmärkide saavutamise vahenditest. |
| --- | --- |

2.6

Komitee nendib, et 2000. aastal algatatud strateegias ei ole saavutatud kõiki seatud eesmärke. Siiski tuleks komitee arvates olla kujunenud olukorra põhjuste analüüsimisel ettevaatlik ja vältida kõige panemist tööõiguse arvele. Kuigi Lissaboni strateegiat on muudetud, peab selle eesmärk olema Euroopa konkurentsivõimelisemaks muutmine, kuid samuti uuesti täistööhõive saavutamine pere- ja tööelu tasakaalu austavas ühiskonnas, mis on töötajate karjäärivalikutega paremini kohandatud ning kus tehakse investeeringuid inimeste kohanemisvõime suurendamiseks ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks. Tööõiguse ajakohastamine on ainult üks nende eesmärkide saavutamise vahenditest.

| 2.7 | Enne kui komitee avaldab oma seisukoha Euroopa tööõiguse ajakohastamise võimaliku suunatuse kohta, kavatseb ta kaaluda mitmeid komisjoni enda argumente ja algatusi, nagu näiteks professor Supiot'lt tellitud aruanne, millest aga kõnealuses kontekstis väga vähe räägitakse, ning töö-, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitse nõukogu (EPSCO) 30. novembri 2006. aasta järeldused selles osas, mis puudutavad „inimväärset tööd kõigile”. Supiot' aruande eesmärk oli analüüsida ulatuslikult ja konstruktiivselt tööhõive ja tööõiguse tulevikku ühenduse ning kultuuride- ja distsipliinidevahelises kontekstis, kuid tundub, et rohelises raamatus ei ole aruannet piisavalt arvesse võetud. |
| --- | --- |

2.7

Enne kui komitee avaldab oma seisukoha Euroopa tööõiguse ajakohastamise võimaliku suunatuse kohta, kavatseb ta kaaluda mitmeid komisjoni enda argumente ja algatusi, nagu näiteks professor Supiot'lt tellitud aruanne, millest aga kõnealuses kontekstis väga vähe räägitakse, ning töö-, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitse nõukogu (EPSCO) 30. novembri 2006. aasta järeldused selles osas, mis puudutavad „inimväärset tööd kõigile”. Supiot' aruande eesmärk oli analüüsida ulatuslikult ja konstruktiivselt tööhõive ja tööõiguse tulevikku ühenduse ning kultuuride- ja distsipliinidevahelises kontekstis, kuid tundub, et rohelises raamatus ei ole aruannet piisavalt arvesse võetud.

| 2.8 | Millised kokkuvõtted või järeldused saaks teha avaldatud statistika alusel tööõiguse kaitsva raamistiku tulemustest, pidades silmas rohkemate ja kvaliteetsemate töökohtade loomise eesmärki? |
| --- | --- |

2.8

Millised kokkuvõtted või järeldused saaks teha avaldatud statistika alusel tööõiguse kaitsva raamistiku tulemustest, pidades silmas rohkemate ja kvaliteetsemate töökohtade loomise eesmärki?

| 2.9 | Supiot' töörühma lõpparuandes tõstatatakse rida teemasid, mis hõlmavad põhjendatud küsimusi töösuhete arengu kohta, näiteks konkurentsi ja majandustegevuse globaliseerumine; tarbijate suhtumise ja harjumuste mõju; turgude liberaliseerimine; tehnoloogilised muutused; töötajate endi muutumine haritumaks, kvalifitseeritumaks, sõltumatumaks, liikuvamaks ja individualistlikumaks; ei saa unustada ka ettevõtete uusi tavasid personali haldamisel, töötajate tasustamisel ning nõudmistes mitmekülgsete oskuste ja tööaja paindlikkuse osas. Aruandes käsitletakse ka paindlikkuse ja kaitstuse küsimusi ning väga olulist ühelt ametilt teisele suundumise teemat, kuulutades „lineaarse erialakarjääri” lõppu. |
| --- | --- |

2.9

Supiot' töörühma lõpparuandes tõstatatakse rida teemasid, mis hõlmavad põhjendatud küsimusi töösuhete arengu kohta, näiteks konkurentsi ja majandustegevuse globaliseerumine; tarbijate suhtumise ja harjumuste mõju; turgude liberaliseerimine; tehnoloogilised muutused; töötajate endi muutumine haritumaks, kvalifitseeritumaks, sõltumatumaks, liikuvamaks ja individualistlikumaks; ei saa unustada ka ettevõtete uusi tavasid personali haldamisel, töötajate tasustamisel ning nõudmistes mitmekülgsete oskuste ja tööaja paindlikkuse osas. Aruandes käsitletakse ka paindlikkuse ja kaitstuse küsimusi ning väga olulist ühelt ametilt teisele suundumise teemat, kuulutades „lineaarse erialakarjääri” lõppu.

| 2.10 | Arvukatest konkreetsetest demokraatlikest vajadustest, mille sotsiaalõigus lisas sotsiaal-majanduslikku konteksti, pööras Supiot' töörühm tähelepanu neljale punktile, mis on igati asjakohased ka rohelises raamatus algatatud arutelus (1).
  Kõnealused punktid on järgmised:






  — | võrdsuse tagamise nõue koos meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ja üldisemalt mittediskrimineerimise küsimusega on endiselt aktuaalne, kuna just selle kaudu on võimalik paremini leida lahendust ebakindluse ja kahekihilise tööturu probleemidele; |
| --- | --- | --- |

2.10

Arvukatest konkreetsetest demokraatlikest vajadustest, mille sotsiaalõigus lisas sotsiaal-majanduslikku konteksti, pööras Supiot' töörühm tähelepanu neljale punktile, mis on igati asjakohased ka rohelises raamatus algatatud arutelus (1).

Kõnealused punktid on järgmised:

—

võrdsuse tagamise nõue koos meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ja üldisemalt mittediskrimineerimise küsimusega on endiselt aktuaalne, kuna just selle kaudu on võimalik paremini leida lahendust ebakindluse ja kahekihilise tööturu probleemidele;

| — | vabaduse tagamise nõue, mis nõuab töötaja kaitsmist sõltuvuse eest, on jätkuvalt vastus varjatud töösuhete, petturitest füüsilisest isikust ettevõtjate ja „mustalt” töötamise küsimustele; |
| --- | --- |

—

vabaduse tagamise nõue, mis nõuab töötaja kaitsmist sõltuvuse eest, on jätkuvalt vastus varjatud töösuhete, petturitest füüsilisest isikust ettevõtjate ja „mustalt” töötamise küsimustele;

| — | individuaalse kindlustunde tagamine on jätkuvalt lahendus töötajate ja sotsiaaltoetuste saajate üldise sotsiaalse ebakindluse suurenemisele; |
| --- | --- |

—

individuaalse kindlustunde tagamine on jätkuvalt lahendus töötajate ja sotsiaaltoetuste saajate üldise sotsiaalse ebakindluse suurenemisele;

| — | kollektiivsed õigused, mis väljenduvad töötajate osalemises tööle mõtte andmises, töö eesmärkide seadmises ja majanduslikus arengus. |
| --- | --- |

—

kollektiivsed õigused, mis väljenduvad töötajate osalemises tööle mõtte andmises, töö eesmärkide seadmises ja majanduslikus arengus.

| 2.11 | Komitee arvates peaks komisjon suunama arutelu tööõiguse ajakohastamise ja nende kaitsemeetmete üle, mida töölepingu puhul tavaliselt pakutakse, näiteks tööohutus, tagatised tööõnnetuse korral, tööaja korraldus, tasustatav puhkus jne, võttes aluseks varasemad nõuded. |
| --- | --- |

2.11

Komitee arvates peaks komisjon suunama arutelu tööõiguse ajakohastamise ja nende kaitsemeetmete üle, mida töölepingu puhul tavaliselt pakutakse, näiteks tööohutus, tagatised tööõnnetuse korral, tööaja korraldus, tasustatav puhkus jne, võttes aluseks varasemad nõuded.

| 2.12 | Rohelises raamatus tuuakse esile enamikus riikides esinev lõhe kehtivate õiguslike ja lepinguliste raamistike ning töömaailma reaalsete olude vahel, mis on kujunenud suhteliselt lühikese perioodi jooksul 1980ndate lõpul ja 1990ndate algul. Kordagi ei mainita aga tööõiguse ajaloolist kaitsvat ja sõltumatust toetavat rolli laiemas mõttes, sh kollektiivläbirääkimisi ning selle eripära seoses eri liikmesriikide kultuurilise, sotsiaalse, majandusliku ja õigusliku käsitlusega. |
| --- | --- |

2.12

Rohelises raamatus tuuakse esile enamikus riikides esinev lõhe kehtivate õiguslike ja lepinguliste raamistike ning töömaailma reaalsete olude vahel, mis on kujunenud suhteliselt lühikese perioodi jooksul 1980ndate lõpul ja 1990ndate algul. Kordagi ei mainita aga tööõiguse ajaloolist kaitsvat ja sõltumatust toetavat rolli laiemas mõttes, sh kollektiivläbirääkimisi ning selle eripära seoses eri liikmesriikide kultuurilise, sotsiaalse, majandusliku ja õigusliku käsitlusega.

| 2.13 | Osapoolte vahelise tasakaalu järgmine ei ole mitte üksnes tööõiguse, vaid ka sotsiaaldialoogi ülesanne. |
| --- | --- |

2.13

Osapoolte vahelise tasakaalu järgmine ei ole mitte üksnes tööõiguse, vaid ka sotsiaaldialoogi ülesanne.

| 2.14 | Igasugused võimalikud mõttekäigud, mille kohaselt peetakse kaitsvat tööõigust majanduskasvu ja töökohtade loomise takistuseks, on piiratud, käsitades tööõigust pelgalt tööturupoliitika vahendi või majandusliku muutujana. |
| --- | --- |

2.14

Igasugused võimalikud mõttekäigud, mille kohaselt peetakse kaitsvat tööõigust majanduskasvu ja töökohtade loomise takistuseks, on piiratud, käsitades tööõigust pelgalt tööturupoliitika vahendi või majandusliku muutujana.

| 2.15 | Kuna töövõtjad sõltuvad alati tööandjast, tuleb tööõiguse läbinisti kaitsvat ja sõltumatust toetavat rolli kinnitada. Selle kohaldamist tuleb parandada, et vältida surve avaldamist töötajatele ning arvestada uusi globaliseerumise ja rahvastiku vananemise väljakutseid. Selles osas oleks Euroopa Liidul liikmesriikide suhtes kindel roll täita. |
| --- | --- |

2.15

Kuna töövõtjad sõltuvad alati tööandjast, tuleb tööõiguse läbinisti kaitsvat ja sõltumatust toetavat rolli kinnitada. Selle kohaldamist tuleb parandada, et vältida surve avaldamist töötajatele ning arvestada uusi globaliseerumise ja rahvastiku vananemise väljakutseid. Selles osas oleks Euroopa Liidul liikmesriikide suhtes kindel roll täita.

| 2.16 | 2000. aastal tegi komisjon algatuse, mille käigus peaks jõutama aruteludeni selle üle, kas oleks tarvis hinnata õigussüsteemi põhielemente ja kollektiivlepinguid, tagamaks seda, et need vastavad kaasaegsele töökorraldusele, ent võimaldavad ka töösuhete parandamist. |
| --- | --- |

2.16

2000. aastal tegi komisjon algatuse, mille käigus peaks jõutama aruteludeni selle üle, kas oleks tarvis hinnata õigussüsteemi põhielemente ja kollektiivlepinguid, tagamaks seda, et need vastavad kaasaegsele töökorraldusele, ent võimaldavad ka töösuhete parandamist.

| 2.17 | Kõnealust töösuhete parandamise algatust aga ei jätkatud, kuigi ilmselgelt oleks tulnud see viia korralikult lõpule, et jõuda ajakohastamise ning töötingimuste parandamiseni — samade teemadeni, mille mitu aastat hiljem, kuid teisest vaatenurgast, võttis uuesti käsitlemisele praeguses koosseisus komisjon. |
| --- | --- |

2.17

Kõnealust töösuhete parandamise algatust aga ei jätkatud, kuigi ilmselgelt oleks tulnud see viia korralikult lõpule, et jõuda ajakohastamise ning töötingimuste parandamiseni — samade teemadeni, mille mitu aastat hiljem, kuid teisest vaatenurgast, võttis uuesti käsitlemisele praeguses koosseisus komisjon.

| 2.18 | Komitee näeb mitmesuguseid suuri puudujääke, mis õõnestavad märkimisväärselt rohelises raamatus toodud argumente ja perspektiive. Seega sooviks ta tuua välja järgmised küsimused, mille põhjalikum käsitlemata või esile toomata jätmine on kahetsusväärne:






  — | kiirele majanduskasvule suunatud jõupingutused ei ole vastuolus Euroopa integratsiooni sotsiaalse mõõtme ja selle arenguga; |
| --- | --- | --- |

2.18

Komitee näeb mitmesuguseid suuri puudujääke, mis õõnestavad märkimisväärselt rohelises raamatus toodud argumente ja perspektiive. Seega sooviks ta tuua välja järgmised küsimused, mille põhjalikum käsitlemata või esile toomata jätmine on kahetsusväärne:

—

kiirele majanduskasvule suunatud jõupingutused ei ole vastuolus Euroopa integratsiooni sotsiaalse mõõtme ja selle arenguga;

| — | tööõigus ei hõlma mitte ainuüksi individuaalseid töölepinguid, vaid ka kollektiive käsitlevat tööõigust; |
| --- | --- |

—

tööõigus ei hõlma mitte ainuüksi individuaalseid töölepinguid, vaid ka kollektiive käsitlevat tööõigust;

| — | inimväärse töö mõiste on kirjas ELi ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) koostöökokkuleppes ning see väljendus liikmesriikide ja kandidaatriikide kiiduväärsetes jõupingutustes 2006. aasta juunis, kui võeti vastu ILO soovitus nr 198 töösuhete kohta, milles tuuakse ära korralikud määratlused ja tööpõhimõtted eesmärgiga kõrvaldada ebakindlus töösuhetes ning tagada sel moel õiglane konkurents ja töötajate tõhus kaitse töösuhetes; see mõiste ei tohiks jääda eksisteerima üksnes paberil (2); |
| --- | --- |

—

inimväärse töö mõiste on kirjas ELi ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) koostöökokkuleppes ning see väljendus liikmesriikide ja kandidaatriikide kiiduväärsetes jõupingutustes 2006. aasta juunis, kui võeti vastu ILO soovitus nr 198 töösuhete kohta, milles tuuakse ära korralikud määratlused ja tööpõhimõtted eesmärgiga kõrvaldada ebakindlus töösuhetes ning tagada sel moel õiglane konkurents ja töötajate tõhus kaitse töösuhetes; see mõiste ei tohiks jääda eksisteerima üksnes paberil (2);

| — | sotsiaalpartnerid on nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu tasandil juba aidanud kokkulepete ja kollektiivlepingutega kaasa uute, sealhulgas ka mittetraditsiooniliste lepingutüüpide juurutamisele, näidates nii oma suutlikkust kohandada töösuhteid muutunud oludega; ning samuti on nad aidanud kavandada piisavate tagatistega paindlikkuse vorme; |
| --- | --- |

—

sotsiaalpartnerid on nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu tasandil juba aidanud kokkulepete ja kollektiivlepingutega kaasa uute, sealhulgas ka mittetraditsiooniliste lepingutüüpide juurutamisele, näidates nii oma suutlikkust kohandada töösuhteid muutunud oludega; ning samuti on nad aidanud kavandada piisavate tagatistega paindlikkuse vorme;

| — | sotsiaaldialoog on kaasreguleerimise vahend, mida tuleks edendada ja tõhustada, et pakkuda töölepingutes paremaid paindlikkuse tingimusi; |
| --- | --- |

—

sotsiaaldialoog on kaasreguleerimise vahend, mida tuleks edendada ja tõhustada, et pakkuda töölepingutes paremaid paindlikkuse tingimusi;

| — | kindlustatus töösuhetes on tootlikkuse suurendamise tingimus, kuna ebakindluse tingimustes uusi töökohti ei looda. Liikuvus ja paindlikkus võivad suurendada tootlikkust ja kindlustatust, kuid tööõiguse muutmise tagajärjel ei tohiks tekkida rohkelt vaeseid töötajaid; |
| --- | --- |

—

kindlustatus töösuhetes on tootlikkuse suurendamise tingimus, kuna ebakindluse tingimustes uusi töökohti ei looda. Liikuvus ja paindlikkus võivad suurendada tootlikkust ja kindlustatust, kuid tööõiguse muutmise tagajärjel ei tohiks tekkida rohkelt vaeseid töötajaid;

| — | vastus ei peitu sellises mõtteviisis, kus vastandatakse omavahel töötajad ja jäetakse nende kanda vastutus töötuse ning ebapiisava hariduse ja vajalike oskuste vahelise lõhe probleemide lahendamise eest; |
| --- | --- |

—

vastus ei peitu sellises mõtteviisis, kus vastandatakse omavahel töötajad ja jäetakse nende kanda vastutus töötuse ning ebapiisava hariduse ja vajalike oskuste vahelise lõhe probleemide lahendamise eest;

| — | uus standardne paindlik tööleping, mis on kavandatud lahendama tööturul olijate ja sealt väljalangenute probleemi, ei tohiks jätta töötajate endi lahendada kahekihilise tööturu küsimust; pealegi ei kõrvaldaks selline lepinguvorm — kui see kord loodaks — tegelikke takistusi töökohtade loomise teelt. |
| --- | --- |

—

uus standardne paindlik tööleping, mis on kavandatud lahendama tööturul olijate ja sealt väljalangenute probleemi, ei tohiks jätta töötajate endi lahendada kahekihilise tööturu küsimust; pealegi ei kõrvaldaks selline lepinguvorm — kui see kord loodaks — tegelikke takistusi töökohtade loomise teelt.

| 2.19 | Komitee leiab, et kätte on jõudnud aeg viia läbi täielik ja põhjalik analüüs, mis põhineks peamiselt järgmistel elementidel:






  — | liikmesriikide õigussüsteemide hindamine, milles keskendutakse kehtivatele kaitsemehhanismidele, nende eesmärkidele ja tõhususele, juurdepääsule konfliktide menetlemise organitele — nii kohtulikele kui ka kohtuvälistele — ning menetluskorrale; |
| --- | --- | --- |

2.19

Komitee leiab, et kätte on jõudnud aeg viia läbi täielik ja põhjalik analüüs, mis põhineks peamiselt järgmistel elementidel:

—

liikmesriikide õigussüsteemide hindamine, milles keskendutakse kehtivatele kaitsemehhanismidele, nende eesmärkidele ja tõhususele, juurdepääsule konfliktide menetlemise organitele — nii kohtulikele kui ka kohtuvälistele — ning menetluskorrale;

| — | sotsiaaldialoogi toetus tööõiguse ajakohastamisele ja parandamisele, inimväärsele tööle ja deklareerimata töö vastasele võitlusele, samuti tööturu toimimine ja ettevõtete töö korraldus asjaomastel tasanditel (Euroopa Liidu, liikmesriigi, piirkonna, ettevõtete ja rühmade tasandil ning piiriüleselt, sõltuvalt konkreetsest juhust); |
| --- | --- |

—

sotsiaaldialoogi toetus tööõiguse ajakohastamisele ja parandamisele, inimväärsele tööle ja deklareerimata töö vastasele võitlusele, samuti tööturu toimimine ja ettevõtete töö korraldus asjaomastel tasanditel (Euroopa Liidu, liikmesriigi, piirkonna, ettevõtete ja rühmade tasandil ning piiriüleselt, sõltuvalt konkreetsest juhust);

| — | avalike teenustega ning nende tööhõives ja majanduskasvus etendatava aktiivse rolliga arvestamine; |
| --- | --- |

—

avalike teenustega ning nende tööhõives ja majanduskasvus etendatava aktiivse rolliga arvestamine;

| — | ettevõtte juhtimise, töötajate osalemise ning töötajaid esindavate organite (eelkõige töönõukogudes) kontrolli- ja hoiatusmehhanismidega arvestamine muutustega kohanemisel ja ümberstruktureerimise puhul; |
| --- | --- |

—

ettevõtte juhtimise, töötajate osalemise ning töötajaid esindavate organite (eelkõige töönõukogudes) kontrolli- ja hoiatusmehhanismidega arvestamine muutustega kohanemisel ja ümberstruktureerimise puhul;

| — | tõeliste füüsilisest ettevõtjast isikute tunnustatud positsioon — nende roll on eriliselt oluline ettevõtlusvaimu soosimisel ja VKEde asutamisel ning sotsiaal-majanduslikus kontekstis — ning majanduslikult sõltuvatele töötajatele sobiva kaitse pakkumine, võttes arvesse mõnede füüsilisest isikust ettevõtjate spetsiifilist olukorda (nt otsemüügi valdkonnas); |
| --- | --- |

—

tõeliste füüsilisest ettevõtjast isikute tunnustatud positsioon — nende roll on eriliselt oluline ettevõtlusvaimu soosimisel ja VKEde asutamisel ning sotsiaal-majanduslikus kontekstis — ning majanduslikult sõltuvatele töötajatele sobiva kaitse pakkumine, võttes arvesse mõnede füüsilisest isikust ettevõtjate spetsiifilist olukorda (nt otsemüügi valdkonnas);

| — | ILO töösuhteid käsitleva 2006. aasta soovituse nr 198 edendamine; |
| --- | --- |

—

ILO töösuhteid käsitleva 2006. aasta soovituse nr 198 edendamine;

| — | deklareerimata töö mõju ning sellise tava kaotamise vahendid tänu pädevate haldusorganite tegevuse paremale koordineerimisele Euroopa Liidu tasandil: nn sotsiaal-Europol? |
| --- | --- |

—

deklareerimata töö mõju ning sellise tava kaotamise vahendid tänu pädevate haldusorganite tegevuse paremale koordineerimisele Euroopa Liidu tasandil: nn sotsiaal-Europol?

| — | paremat kooskõlastamist vajavate rändevoogude mõju; |
| --- | --- |

—

paremat kooskõlastamist vajavate rändevoogude mõju;

| — | olukorrad, kus kõik võidavad, mis tähendab paindlikkuse head rakendamist ettevõtete vajaduste ning töötajate vajaduste ja nõudmistega võrreldes — see võimaldaks töötajatel taas kujundada oma elu; |
| --- | --- |

—

olukorrad, kus kõik võidavad, mis tähendab paindlikkuse head rakendamist ettevõtete vajaduste ning töötajate vajaduste ja nõudmistega võrreldes — see võimaldaks töötajatel taas kujundada oma elu;

| — | näiteks nii esialgse kui ka täiendava hariduse ja väljaõppe analüüs ja algatused, sõltumata sellest, kas tegemist on töötavate isikutega või nendega, kes ähvardab ümberstruktureerimise oht, või pärast isiklikel põhjustel karjääris tehtud pausi tööturule naasvate töötajatega; samuti karjääri kindlustamine; selle asemel, et keskenduda hüpoteetilisele „ühtsele lepingule”. |
| --- | --- |

—

näiteks nii esialgse kui ka täiendava hariduse ja väljaõppe analüüs ja algatused, sõltumata sellest, kas tegemist on töötavate isikutega või nendega, kes ähvardab ümberstruktureerimise oht, või pärast isiklikel põhjustel karjääris tehtud pausi tööturule naasvate töötajatega; samuti karjääri kindlustamine; selle asemel, et keskenduda hüpoteetilisele „ühtsele lepingule”.

| 2.20 | Eesistujariigi Saksamaa tegevuskava, töökvaliteedi küsimuse uuesti arutamine tööhõive- ja sotsiaalministrite 2007. aasta jaanuari mitteametlikul koosolekul ning üheksa tööhõiveministri hiljutine kiri seoses „sotsiaalsele Euroopale uue hoo andmisega” eelkõige tööhõivepoliitikat ja kaitstud paindlikkust käsitlevas lisas mainitud sammudega on avanud komiteele soovitud võimaluse Euroopa integratsiooni sotsiaalse aspekti põhjalikumaks analüüsiks ning taaskäivitamiseks. |
| --- | --- |

2.20

Eesistujariigi Saksamaa tegevuskava, töökvaliteedi küsimuse uuesti arutamine tööhõive- ja sotsiaalministrite 2007. aasta jaanuari mitteametlikul koosolekul ning üheksa tööhõiveministri hiljutine kiri seoses „sotsiaalsele Euroopale uue hoo andmisega” eelkõige tööhõivepoliitikat ja kaitstud paindlikkust käsitlevas lisas mainitud sammudega on avanud komiteele soovitud võimaluse Euroopa integratsiooni sotsiaalse aspekti põhjalikumaks analüüsiks ning taaskäivitamiseks.

3.   Konkreetsed märkused: vastused või tähelepanekud Euroopa Komisjoni tõstatatud küsimustele

3.1   Millised on tööõiguse mõjusa reformikava prioriteedid?

| 3.1.1 | Tööõigus ei ole kaotanud oma tähtsust nii töötajaid kui ka tööandjaid kaitsva õigusena. Töötajatele tagab see võrdsed alused juriidiliselt korrektselt sõnastatud töölepingu koostamiseks, seades tasakaalu õigused ja kohustused ning arvestades tööandja juhtimis- ja käsuvõimuga töötajate üle. Tööandjatele pakub see äärmiselt olulist õiguskindlust, kuna standardsete lepingute eri tüübid on selgelt määratletud ja nende põhipunktid on konkreetselt või üldiselt (sõltuvalt konkreetsest juhust) paika pandud, sh töölepingu ühepoolse lõpetamise puhuks. Lisaks annab tööõigus näiteks tsiviilvastutuse osas töötajatele ja tööandjatele tagatised ning õiguskindluse töötaja võimaliku töövõimetuse tunnustamiseks ja hüvituse saamiseks ning tööandja süüta tsiviilvastutuse piiramiseks, kui ohutusnõudeid järgiti. Kollektiivläbirääkimised ja nõuandvad organid soosivad häid suhteid kõnealuses valdkonnas ja vajadusel sobivate lahenduste leidmist vaidlusküsimustes. |
| --- | --- |

3.1.1

Tööõigus ei ole kaotanud oma tähtsust nii töötajaid kui ka tööandjaid kaitsva õigusena. Töötajatele tagab see võrdsed alused juriidiliselt korrektselt sõnastatud töölepingu koostamiseks, seades tasakaalu õigused ja kohustused ning arvestades tööandja juhtimis- ja käsuvõimuga töötajate üle. Tööandjatele pakub see äärmiselt olulist õiguskindlust, kuna standardsete lepingute eri tüübid on selgelt määratletud ja nende põhipunktid on konkreetselt või üldiselt (sõltuvalt konkreetsest juhust) paika pandud, sh töölepingu ühepoolse lõpetamise puhuks. Lisaks annab tööõigus näiteks tsiviilvastutuse osas töötajatele ja tööandjatele tagatised ning õiguskindluse töötaja võimaliku töövõimetuse tunnustamiseks ja hüvituse saamiseks ning tööandja süüta tsiviilvastutuse piiramiseks, kui ohutusnõudeid järgiti. Kollektiivläbirääkimised ja nõuandvad organid soosivad häid suhteid kõnealuses valdkonnas ja vajadusel sobivate lahenduste leidmist vaidlusküsimustes.

| 3.1.2 | Esmatähtsate soovitavate muudatuste osas oleks vajalik, et tööõigus hõlmaks — iga liikmesriigi asjaomaseid seadusi ja tavasid järgides — lepingute uusi paindlikke vorme, mida arendatakse selle eesmärgiga, et tööõigus saaks ka muutunud tingimustes jätkuvalt etendada kaitsja ning töösuhete tasakaalustaja rolli. Samuti tuleks tagada osapooltele õiguskindlus põhjendatud vallandamise, tööõnnetuse või kutsehaiguse korral. Lisaks peaks ajakohastatud tööõigus võimaldama töötajatel panna paika oma õigused karjääris kogu tööelu vältel, nii et nad saaksid varieerida elukestvat õpet, lepingu eri vorme, mis eri aegadel vastavad töötaja vajadustele töö- ja eraelu ühitamise, edutamise või ümberõppe osas ning mis võimaldaks tööandjatel pikas perspektiivis kasu saada rahulolevate töötajate tööst. |
| --- | --- |

3.1.2

Esmatähtsate soovitavate muudatuste osas oleks vajalik, et tööõigus hõlmaks — iga liikmesriigi asjaomaseid seadusi ja tavasid järgides — lepingute uusi paindlikke vorme, mida arendatakse selle eesmärgiga, et tööõigus saaks ka muutunud tingimustes jätkuvalt etendada kaitsja ning töösuhete tasakaalustaja rolli. Samuti tuleks tagada osapooltele õiguskindlus põhjendatud vallandamise, tööõnnetuse või kutsehaiguse korral. Lisaks peaks ajakohastatud tööõigus võimaldama töötajatel panna paika oma õigused karjääris kogu tööelu vältel, nii et nad saaksid varieerida elukestvat õpet, lepingu eri vorme, mis eri aegadel vastavad töötaja vajadustele töö- ja eraelu ühitamise, edutamise või ümberõppe osas ning mis võimaldaks tööandjatel pikas perspektiivis kasu saada rahulolevate töötajate tööst.

| 3.1.3 | Tööõiguse reformid peavad julgustama positiivseid meetmeid tööturult kõige enam tõrjutud inimeste huvides. Need peavad olema instrumendid, mis ei tekita ebakindlaid töötingimusi, aga võimaldavad leida teid tööturule ning toetavad juurdepääsu elukestvale õppele ja sotsiaal-majanduslikke algatusi, mis võimaldavad integreerimist tööturul. |
| --- | --- |

3.1.3

Tööõiguse reformid peavad julgustama positiivseid meetmeid tööturult kõige enam tõrjutud inimeste huvides. Need peavad olema instrumendid, mis ei tekita ebakindlaid töötingimusi, aga võimaldavad leida teid tööturule ning toetavad juurdepääsu elukestvale õppele ja sotsiaal-majanduslikke algatusi, mis võimaldavad integreerimist tööturul.

| 3.1.4 | Samuti tuleks paremini reguleerida kolmepoolseid töösuhteid, et täpsustada kõigi asjassepuutuvate poolte õigusi ja kohustusi, sealhulgas ka tsiviil- ja kriminaalvastutuse osas; ning kindlast tööandjast majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate temaatikat — töötajad on töö tegemises de facto asjaomasele tööandjale alluvad, mistõttu peaks neil olema ka õigus sobivale kaitsele, eriti tööõnnetuste, kutsehaiguste ja sotsiaalkaitse vallas. Igat muudatust kõnealust valdkonda reguleerivates eeskirjades tuleb siiski hoolega kaaluda ja võtta seejuures arvesse majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate erinevate rühmade (nt otsemüügisektoris) spetsiifilist olukorda, et nad ei kaotaks oma sissetulekuallikat ja võimalust jätkata oma ootustele vastavat tegevust. |
| --- | --- |

3.1.4

Samuti tuleks paremini reguleerida kolmepoolseid töösuhteid, et täpsustada kõigi asjassepuutuvate poolte õigusi ja kohustusi, sealhulgas ka tsiviil- ja kriminaalvastutuse osas; ning kindlast tööandjast majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate temaatikat — töötajad on töö tegemises de facto asjaomasele tööandjale alluvad, mistõttu peaks neil olema ka õigus sobivale kaitsele, eriti tööõnnetuste, kutsehaiguste ja sotsiaalkaitse vallas. Igat muudatust kõnealust valdkonda reguleerivates eeskirjades tuleb siiski hoolega kaaluda ja võtta seejuures arvesse majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate erinevate rühmade (nt otsemüügisektoris) spetsiifilist olukorda, et nad ei kaotaks oma sissetulekuallikat ja võimalust jätkata oma ootustele vastavat tegevust.

| 3.1.5 | Lisaks on väga oluline deklareerimata töö vastane võitlus ja töösuhete õiguslik formaliseerimine; nii selles osas kui ka üldiselt on soovitav tööinspektsioonide tegevuse tõhustamine, et tagada kohaldatavate õiguslike ja lepinguliste sätete tõhusus. |
| --- | --- |

3.1.5

Lisaks on väga oluline deklareerimata töö vastane võitlus ja töösuhete õiguslik formaliseerimine; nii selles osas kui ka üldiselt on soovitav tööinspektsioonide tegevuse tõhustamine, et tagada kohaldatavate õiguslike ja lepinguliste sätete tõhusus.

| 3.1.6 | Rahvusvahelisel töökonverentsil 2006. aasta juunis vastu võetud ILO soovitus nr 198 töösuhete kohta pakub liikmesriikidele häid lähtepunkte tööõiguse kohandamisel tehnoloogilise, majandusliku ja sotsiaalse arenguga, mis juba kakskümmend aastat on põhjalikult muutnud tootmist, teenuseid ja maailmakaubandust (3). |
| --- | --- |

3.1.6

Rahvusvahelisel töökonverentsil 2006. aasta juunis vastu võetud ILO soovitus nr 198 töösuhete kohta pakub liikmesriikidele häid lähtepunkte tööõiguse kohandamisel tehnoloogilise, majandusliku ja sotsiaalse arenguga, mis juba kakskümmend aastat on põhjalikult muutnud tootmist, teenuseid ja maailmakaubandust (3).

3.2   Kas saaks tööõiguse ja kollektiivlepingute kohandamisega aidata kaasa paindlikkuse ja tööhõive tagamise parandamisele ning tööturgude killustatuse vähendamisele?

| 3.2.1 | Kogemused näitavad, et ilma sobiva reguleerimiseta suurendab paindlike lepingute arvu rohkus turu killustatust ja ebakindlust, mis väljendub näiteks väiksemates sissetulekutes kõige levinuma lepingutüübi (osaline tööaeg) puhul — ja see ei võimalda rahuldavalt vastata põhivajadustele — ning väiksemas sotsiaalkaitse tasemes (piirmäärad töötu abiraha ja täiendava pensioni saamiseks ning täiendõppe programmidesse pääsemiseks). Arvesse tuleks võtta ka tööpäeva pikkust, kuna osalise või täistööajaga töötamisel ja töö jaotumisel kogu päeva peale ei jääks töötajatele tegelikult aega isiklike huvidega tegelemiseks. |
| --- | --- |

3.2.1

Kogemused näitavad, et ilma sobiva reguleerimiseta suurendab paindlike lepingute arvu rohkus turu killustatust ja ebakindlust, mis väljendub näiteks väiksemates sissetulekutes kõige levinuma lepingutüübi (osaline tööaeg) puhul — ja see ei võimalda rahuldavalt vastata põhivajadustele — ning väiksemas sotsiaalkaitse tasemes (piirmäärad töötu abiraha ja täiendava pensioni saamiseks ning täiendõppe programmidesse pääsemiseks). Arvesse tuleks võtta ka tööpäeva pikkust, kuna osalise või täistööajaga töötamisel ja töö jaotumisel kogu päeva peale ei jääks töötajatele tegelikult aega isiklike huvidega tegelemiseks.

| 3.2.2 | Kogemused näitavad ka, et kõige levinumaid paindlikke lepinguid (tähtajalised lepingud osalise tööajaga töötamisel) pakutakse sageli inimestele, kes tegelikult sooviksid pigem täisajaga töötamist. Sellised lepingud on hea algus noorte edasisele karjäärile ning suurepärane võimalus töö- ja eraelu või tööelu ja õpingute tasakaalustamiseks, kuid neid ei valita alati vabatahtlikult. Eakatel inimestel on tööd — isegi tähtajalist — raske leida. Tööturu killustatust ei saa panna töötajate arvele; see tuleneb tööandjatest, kes ütlevad ühepoolselt viimase sõna selles, millist lepingut töötajale pakutakse. Tööõigusega tuleb püüda tõkestada noorte, naiste ja eakate töötajate diskrimineerimist tööturule pääsul ja tasustamisel. |
| --- | --- |

3.2.2

Kogemused näitavad ka, et kõige levinumaid paindlikke lepinguid (tähtajalised lepingud osalise tööajaga töötamisel) pakutakse sageli inimestele, kes tegelikult sooviksid pigem täisajaga töötamist. Sellised lepingud on hea algus noorte edasisele karjäärile ning suurepärane võimalus töö- ja eraelu või tööelu ja õpingute tasakaalustamiseks, kuid neid ei valita alati vabatahtlikult. Eakatel inimestel on tööd — isegi tähtajalist — raske leida. Tööturu killustatust ei saa panna töötajate arvele; see tuleneb tööandjatest, kes ütlevad ühepoolselt viimase sõna selles, millist lepingut töötajale pakutakse. Tööõigusega tuleb püüda tõkestada noorte, naiste ja eakate töötajate diskrimineerimist tööturule pääsul ja tasustamisel.

| 3.2.3 | Et paindlikkus oleks vaba valik ja mittediskrimineeriv ning et pakkuda töötajatele rohkem kindlustatust oma elu sõltumatul korraldamisel (näiteks tähtajalise lepinguga töötavad noored peavad eluaseme kalliduse tõttu elama vanemate juures; üksikvanematest, kes on sunnitud töötama osalise tööajaga, saavad sageli töötavad vaesed), tuleks tööõigust põhjalikult reformida eelmises vastuses kirjeldatud suunas, seades esikohale sobival tasandil korraldatava kahe- või kolmepoolse sotsiaaldialoogi (sõltuvalt riigist). |
| --- | --- |

3.2.3

Et paindlikkus oleks vaba valik ja mittediskrimineeriv ning et pakkuda töötajatele rohkem kindlustatust oma elu sõltumatul korraldamisel (näiteks tähtajalise lepinguga töötavad noored peavad eluaseme kalliduse tõttu elama vanemate juures; üksikvanematest, kes on sunnitud töötama osalise tööajaga, saavad sageli töötavad vaesed), tuleks tööõigust põhjalikult reformida eelmises vastuses kirjeldatud suunas, seades esikohale sobival tasandil korraldatava kahe- või kolmepoolse sotsiaaldialoogi (sõltuvalt riigist).

3.3   Kas kehtivad õigusaktid ja/või kollektiivlepingud takistavad või kannustavad ettevõtteid ja töötajaid, kes tahavad kasutada võimalust tootlikkuse suurendamiseks ja kohaneda muutustega, mis on seotud uute tehnoloogiate kasutuselevõtmise ning rahvusvahelise konkurentsiga? Kuidas saaks VKEsid mõjutavaid õigusakte täiustada, samal ajal nende eesmärke säilitades?

| 3.3.1 | Komitee ei saa vastata 27 liikmesriigi eest, kuid siiski soovitakse teha mõned tähelepanekud. Konkurentsis püsimiseks on vajalik uuendustegevuse pidev jätkamine või kvaliteedile panustamine. |
| --- | --- |

3.3.1

Komitee ei saa vastata 27 liikmesriigi eest, kuid siiski soovitakse teha mõned tähelepanekud. Konkurentsis püsimiseks on vajalik uuendustegevuse pidev jätkamine või kvaliteedile panustamine.

| 3.3.2 | Tootlikkuse tegelikud faktorid on töötajate pädevus — seega haridus ja kogemus — ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtt, mis sõltub haridusse, koolitustesse ning arendus- ja teadustegevusse tehtavatest avaliku ja erasektori investeeringutest (just viimatimainitutest on Euroopas puudus). |
| --- | --- |

3.3.2

Tootlikkuse tegelikud faktorid on töötajate pädevus — seega haridus ja kogemus — ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtt, mis sõltub haridusse, koolitustesse ning arendus- ja teadustegevusse tehtavatest avaliku ja erasektori investeeringutest (just viimatimainitutest on Euroopas puudus).

| 3.3.3 | Igasuguse (nii õigusliku kui ka lepingulise, nt sotsiaalpartnerite koolitusalane tegevusraamistik) reguleerimise eesmärk peab olema harimise ja koolitamise jätkamine ning uue tehnoloogiaga kohandamine töökohal või töötajate karjääri käigus; seda tuleb ühtemoodi kohaldada kõigi töötajatekategooriate puhul. Pädevusi luua ja säilitada soovivad ettevõtted peavad tegema selleks jõupingutusi koos ametivõimude ja asjaomaste institutsioonidega. Vastutasuks saavad nad aga konkurentsieelise ja töötajate suurema tööalase konkurentsivõime. Õigusliku reguleerimisega saab soodustada pädevuste ja kvalifikatsioonide parandamist, korraldades või toetades rahastamist, koolitusstruktuure, täpsustades ametialasel koolitusel osalemise õigusi ja stiimuleid (koolituspuhkus, ületunnitöö hüvitamine vaba aja andmisega) järjestikuste lepingute ja tööandjate toel ning kooskõlas kehtivate või kehtestatavate õigusaktide ja tavadega ning kollektiivläbirääkimiste toel (4). |
| --- | --- |

3.3.3

Igasuguse (nii õigusliku kui ka lepingulise, nt sotsiaalpartnerite koolitusalane tegevusraamistik) reguleerimise eesmärk peab olema harimise ja koolitamise jätkamine ning uue tehnoloogiaga kohandamine töökohal või töötajate karjääri käigus; seda tuleb ühtemoodi kohaldada kõigi töötajatekategooriate puhul. Pädevusi luua ja säilitada soovivad ettevõtted peavad tegema selleks jõupingutusi koos ametivõimude ja asjaomaste institutsioonidega. Vastutasuks saavad nad aga konkurentsieelise ja töötajate suurema tööalase konkurentsivõime. Õigusliku reguleerimisega saab soodustada pädevuste ja kvalifikatsioonide parandamist, korraldades või toetades rahastamist, koolitusstruktuure, täpsustades ametialasel koolitusel osalemise õigusi ja stiimuleid (koolituspuhkus, ületunnitöö hüvitamine vaba aja andmisega) järjestikuste lepingute ja tööandjate toel ning kooskõlas kehtivate või kehtestatavate õigusaktide ja tavadega ning kollektiivläbirääkimiste toel (4).

| 3.3.4 | Haridus- ja koolitusjõupingutuste koondamist saab julgustada õigusaktidega ja VKEde kohaliku rahastamisega; näiteks eesmärgiga jagada kulusid teataval geograafilisel alal, arvestades, et väga väikestel ettevõtetel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel ei ole võimalik korraldada ega rahastada pikemaid koolitusi; oskusi omandatakse töö käigus. |
| --- | --- |

3.3.4

Haridus- ja koolitusjõupingutuste koondamist saab julgustada õigusaktidega ja VKEde kohaliku rahastamisega; näiteks eesmärgiga jagada kulusid teataval geograafilisel alal, arvestades, et väga väikestel ettevõtetel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel ei ole võimalik korraldada ega rahastada pikemaid koolitusi; oskusi omandatakse töö käigus.

| 3.3.5 | Tööõigus laiemas tähenduses saab siiski katta vaid teatava osa uute tehnoloogiate tundmiseks ning tööstuslike ja sotsiaalsete muutustega kohanemiseks vajalikest elementidest (elukestev õpe, töötajate kaasamine). Oma osa on konkurentsivõimelises ja kooskõlastatud tööstuspoliitikas ka kõrgharidusel, uurimistegevusel, riskikapitalil, „ettevõtlus-inkubaatoritel” ja uuenduskeskustel. |
| --- | --- |

3.3.5

Tööõigus laiemas tähenduses saab siiski katta vaid teatava osa uute tehnoloogiate tundmiseks ning tööstuslike ja sotsiaalsete muutustega kohanemiseks vajalikest elementidest (elukestev õpe, töötajate kaasamine). Oma osa on konkurentsivõimelises ja kooskõlastatud tööstuspoliitikas ka kõrgharidusel, uurimistegevusel, riskikapitalil, „ettevõtlus-inkubaatoritel” ja uuenduskeskustel.

3.4   Kuidas võiks lihtsustada tähtajatute ja tähtajaliste lepingute alusel tööle võtmist, kas seadusega või kollektiivlepingu abil, et võimaldada nende lepingute raames rohkem paindlikkust ning et samas oleks kõigile tagatud piisav töösuhte püsivus ja sotsiaalkaitse?

| 3.4.1 | Sellist lähenemisviisi on raske aktsepteerida, kui paindlikkus eeldab kas arvukaimaid või ebakindlamaid töötamisviise. Kaitstud paindlikkust määratletakse kui võimalust ühitada tööhõives erinevaid paindlikkuse ja kaitstuse vorme, et suurendada tasakaalustatult nii töötajate kui ka ettevõtte kohanemisvõimet, kaitstes samas mõlemaid pooli ohtude eest. Kaitstud paindlikkus on seega midagi enamat kui välise paindlikkuse ja sotsiaalkindlustussüsteemi vaheline tasakaal. Kuid mida paindlikumad on töölepingu tingimused, seda väiksem on sellega pakutav kindlus ja seda tugevamad peaksid olema kaitsemeetmed (sotsiaalkaitse, kindel karjäär või kindel ametikoht kogu tööelu vältel) (5). |
| --- | --- |

3.4.1

Sellist lähenemisviisi on raske aktsepteerida, kui paindlikkus eeldab kas arvukaimaid või ebakindlamaid töötamisviise. Kaitstud paindlikkust määratletakse kui võimalust ühitada tööhõives erinevaid paindlikkuse ja kaitstuse vorme, et suurendada tasakaalustatult nii töötajate kui ka ettevõtte kohanemisvõimet, kaitstes samas mõlemaid pooli ohtude eest. Kaitstud paindlikkus on seega midagi enamat kui välise paindlikkuse ja sotsiaalkindlustussüsteemi vaheline tasakaal. Kuid mida paindlikumad on töölepingu tingimused, seda väiksem on sellega pakutav kindlus ja seda tugevamad peaksid olema kaitsemeetmed (sotsiaalkaitse, kindel karjäär või kindel ametikoht kogu tööelu vältel) (5).

| 3.4.2 | Küsimus lubab arvata, nagu looks paindlikkus uusi töökohti; selle tõestuseks ei ole aga toodud ühtegi näidet ega tõendit. Kindlustatus sõltub pigem sotsiaalõigusaktidest, mida rohelises raamatus ei käsitleta. |
| --- | --- |

3.4.2

Küsimus lubab arvata, nagu looks paindlikkus uusi töökohti; selle tõestuseks ei ole aga toodud ühtegi näidet ega tõendit. Kindlustatus sõltub pigem sotsiaalõigusaktidest, mida rohelises raamatus ei käsitleta.

3.5   Kas oleks mõttekas kaaluda paindlikuma töökaitse õiguse ja töötutele antava hästi kavandatud abi kombinatsiooni, seda nii sissetuleku hüvitisena (st passiivne tööturupoliitika) kui ka aktiivse tööturupoliitika kujul.

| 3.5.1 | Tõeliselt hästi läbi mõeldud toetus töötutele peab tingimata ja „töökaitse” tasemest sõltumata sisaldama korralikke koolitusi või kasulikku täiend- ja ümberõpet. Lisaks tähendab see sobivat toetust ettevõtetele, kes on valmis palkama inimesi tööturu äärealadelt (pikaajalised töötud jne). Aktiivne tööturupoliitika ei tähenda kohustust võtta kõigi toetuste kaotamise hirmus vastu mis tahes pakutav töökoht, mis võib olla koguni vähesemaid erialaoskusi nõudev ja vähetasustatud. |
| --- | --- |

3.5.1

Tõeliselt hästi läbi mõeldud toetus töötutele peab tingimata ja „töökaitse” tasemest sõltumata sisaldama korralikke koolitusi või kasulikku täiend- ja ümberõpet. Lisaks tähendab see sobivat toetust ettevõtetele, kes on valmis palkama inimesi tööturu äärealadelt (pikaajalised töötud jne). Aktiivne tööturupoliitika ei tähenda kohustust võtta kõigi toetuste kaotamise hirmus vastu mis tahes pakutav töökoht, mis võib olla koguni vähesemaid erialaoskusi nõudev ja vähetasustatud.

| 3.5.2 | Lahendused sõltuvad iga riigi ajaloost, sotsiaalsest olukorrast ja kollektiivläbirääkimiste tähtsusest. Olulist rolli peaks tööõiguses etendama subsidiaarsus, seda nii Euroopa raamlepingutest kui ka ühenduse algatustest tulenevate Euroopa direktiivide ajakohastamises. Kindlasti tuleks täita oma kohustusi ka ühendusi tasandil, innustada läbirääkimisi, esitada asjaomastes pädevusvaldkondades konkreetseid ettepanekuid ning tegema selget vahet paremal õigusloomel ja deregulatsioonil. |
| --- | --- |

3.5.2

Lahendused sõltuvad iga riigi ajaloost, sotsiaalsest olukorrast ja kollektiivläbirääkimiste tähtsusest. Olulist rolli peaks tööõiguses etendama subsidiaarsus, seda nii Euroopa raamlepingutest kui ka ühenduse algatustest tulenevate Euroopa direktiivide ajakohastamises. Kindlasti tuleks täita oma kohustusi ka ühendusi tasandil, innustada läbirääkimisi, esitada asjaomastes pädevusvaldkondades konkreetseid ettepanekuid ning tegema selget vahet paremal õigusloomel ja deregulatsioonil.

3.6   Milline roll võiks olla seadustel ja/või sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud kollektiivlepingutel koolituse kättesaadavuse ning ühelt lepinguvormilt teisele üleminekute soodustamisel, et võimaldada aktiivse tööelu kestel liikumist parematele töökohtadele?

| 3.6.1 | Elukestva õppe ja ühelt ametilt teisele suundumuse tagamiseks on väga oluline kehtestada kindlad ja järjepidevad normid. Õigusaktide ja kollektiivlepingute kaalukus varieerub sõltuvalt riikides kehtivatest „mudelitest” või õiguslikest ja sotsiaalsetest tingimustest ning esindusorganisatsioonide tugevusest. Samuti esinevad erinevused traditsioonides ja tavades, mis tulenevad sotsiaalajaloost ja võimalikest vahenditest sotsiaalpartnerite aktsepteeritud kompromisside järgimise tagamiseks pika aja vältel. See eeldab töötajaid tõeliselt kaitsva õigusliku korralduse loomist. |
| --- | --- |

3.6.1

Elukestva õppe ja ühelt ametilt teisele suundumuse tagamiseks on väga oluline kehtestada kindlad ja järjepidevad normid. Õigusaktide ja kollektiivlepingute kaalukus varieerub sõltuvalt riikides kehtivatest „mudelitest” või õiguslikest ja sotsiaalsetest tingimustest ning esindusorganisatsioonide tugevusest. Samuti esinevad erinevused traditsioonides ja tavades, mis tulenevad sotsiaalajaloost ja võimalikest vahenditest sotsiaalpartnerite aktsepteeritud kompromisside järgimise tagamiseks pika aja vältel. See eeldab töötajaid tõeliselt kaitsva õigusliku korralduse loomist.

| 3.6.2 | Loodav süsteem hõlmab töölepinguid ning see tuleb sisse viia institutsioonides, mis tagaksid toe ühelt ametilt teisele suundumisel, rahalise toetuse (rahastamise vormides tuleks kokku leppida läbirääkimiste või arutelude käigus) ning avalike, ühiste või vastastikuste koolituste võimalused või kohapealse väljaõppe (nn õppiv organisatsioon), tunnustades sel moel omandatud kvalifikatsiooni. |
| --- | --- |

3.6.2

Loodav süsteem hõlmab töölepinguid ning see tuleb sisse viia institutsioonides, mis tagaksid toe ühelt ametilt teisele suundumisel, rahalise toetuse (rahastamise vormides tuleks kokku leppida läbirääkimiste või arutelude käigus) ning avalike, ühiste või vastastikuste koolituste võimalused või kohapealse väljaõppe (nn õppiv organisatsioon), tunnustades sel moel omandatud kvalifikatsiooni.

| 3.6.3 | Just selles valdkonnas saaks tööõigus anda tõhusa panuse Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele nii teadmisteühiskonna osas kui ka selles, mis puudutab kindlust korraldada oma elu, kavandada tulevikku ja teha plaane — see aitab otseselt kaasa tootlikkuse ja töökvaliteedi parandamisele. |
| --- | --- |

3.6.3

Just selles valdkonnas saaks tööõigus anda tõhusa panuse Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele nii teadmisteühiskonna osas kui ka selles, mis puudutab kindlust korraldada oma elu, kavandada tulevikku ja teha plaane — see aitab otseselt kaasa tootlikkuse ja töökvaliteedi parandamisele.

3.7   Kas liikmesriikide õiguslikud määratlused töötaja ja füüsilisest isikust ettevõtja staatuse kohta peaksid olema selgemad, et lihtsustada heauskseid üleminekuid töötaja staatusest füüsilisest isikust ettevõtja staatusesse ja vastupidi?

| 3.7.1 | Kahtlemata võiks piisavalt põhjalike võrdlusuurimuste alusel algatada analüüsi, kuid esitatud küsimus on suuresti teoreetiline, kuna tööõiguse ühtlustamine ja sotsiaalkaitse ei ole siinkohal käsitletavad teemad. Praegu kasutatakse riiklikke määratlusi ja neile vastavat õiguspraktikat ning tundub mõttekam need säilitada, kuna tööõiguse ja tsiviilõiguse (äriõiguse) vahel on suur vahe. |
| --- | --- |

3.7.1

Kahtlemata võiks piisavalt põhjalike võrdlusuurimuste alusel algatada analüüsi, kuid esitatud küsimus on suuresti teoreetiline, kuna tööõiguse ühtlustamine ja sotsiaalkaitse ei ole siinkohal käsitletavad teemad. Praegu kasutatakse riiklikke määratlusi ja neile vastavat õiguspraktikat ning tundub mõttekam need säilitada, kuna tööõiguse ja tsiviilõiguse (äriõiguse) vahel on suur vahe.

3.8   Kas kõigi töötajate töötingimusi käsitlevate õiguste baastaseme kindlaksmääramine on vajalik, sõltumata nende töölepingu vormist? Milline oleks Teie arvates selliste miinimumnõuete mõju töökohtade loomisele ja töötajate kaitsele?

| 3.8.1 | Kõik sõltub sellest, mida mõelda „töötingimusi käsitleva baastaseme” all. Kui tegemist on selliste küsimustega nagu töö kestus, paindlik tööaeg ja töötasu, siis need määratakse kindlaks lepingu liigi ja õiguslikult kohaldatavate üldsätetega. |
| --- | --- |

3.8.1

Kõik sõltub sellest, mida mõelda „töötingimusi käsitleva baastaseme” all. Kui tegemist on selliste küsimustega nagu töö kestus, paindlik tööaeg ja töötasu, siis need määratakse kindlaks lepingu liigi ja õiguslikult kohaldatavate üldsätetega.

| 3.8.2 | Kui peetakse silmas osalemisõigusi, põhivabadusi, võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet, õigust kaitsele ettenägematute asjaolude korral (õnnetused, haigused, töötus jne), siis ilmselgelt on need juba olemuselt töölepingust sõltumatud, kuuludes põhiõiguste hulka. Täiesti mõeldamatu on käsitada neid „miinimumnõuetena” või määrata nende „paindlikkust”. |
| --- | --- |

3.8.2

Kui peetakse silmas osalemisõigusi, põhivabadusi, võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet, õigust kaitsele ettenägematute asjaolude korral (õnnetused, haigused, töötus jne), siis ilmselgelt on need juba olemuselt töölepingust sõltumatud, kuuludes põhiõiguste hulka. Täiesti mõeldamatu on käsitada neid „miinimumnõuetena” või määrata nende „paindlikkust”.

3.9   Kas mitmepoolsetes töösuhetes osalevate erinevate poolte kohustusi tuleks täpsustada, et määrata kindlaks, kes on vastutav tööõiguste järgimise eest? Kas jagatud vastutus oleks tõhus ja teostatav viis selle vastutuse kehtestamisel alltöövõtjate suhtes? Kui ei, siis kas oleks muid viise võimaldamaks töötajate asjakohast kaitset kolmepoolsete töösuhete puhul?

| 3.9.1 | Tööõigus tugineb sotsiaalsele korrale, mis kehtib kõigile pooltele. Töö tellijal peab olema alltöövõtjate osas mingi järelevalve- või kontrollipädevus ning ta peab ettevaatuse mõttes kaasama lepingusse teatavad põhimõtted (kehtivate sotsiaalsete ja tehniliste normide järgimine), kui ta ei taha kogemata osutuda kaasosaliseks tööõiguse või muude ehitusplatsidel või töökohal kehtivate asjaomase riigi normide rikkumistes. |
| --- | --- |

3.9.1

Tööõigus tugineb sotsiaalsele korrale, mis kehtib kõigile pooltele. Töö tellijal peab olema alltöövõtjate osas mingi järelevalve- või kontrollipädevus ning ta peab ettevaatuse mõttes kaasama lepingusse teatavad põhimõtted (kehtivate sotsiaalsete ja tehniliste normide järgimine), kui ta ei taha kogemata osutuda kaasosaliseks tööõiguse või muude ehitusplatsidel või töökohal kehtivate asjaomase riigi normide rikkumistes.

| 3.9.2 | Solidaarne vastutus, mis hõlmab töö tellija jaoks võimalust võtta tarvitusele meetmeid maksejõuetu alltöövõtja suhtes, tundub olevat töötajate õigusi kõige enam kaitsev lahendus, kuna ka töötajatel endil võib olla suuri raskusi enda kaitsmisega, kui alltöövõtja põhiasukoht on teises liikmesriigis või isegi väljaspool ELi, samas kui töötatakse tellija juhatusel tema töökohas. Sellist solidaarsuse reeglit töötingimuste ja palkade maksmise tagamiseks tuleks rakendada sõltumata sellest, kas töö tellija on eraõiguslik või avalik-õiguslik isik/asutus või nende kahe kombinatsioon. |
| --- | --- |

3.9.2

Solidaarne vastutus, mis hõlmab töö tellija jaoks võimalust võtta tarvitusele meetmeid maksejõuetu alltöövõtja suhtes, tundub olevat töötajate õigusi kõige enam kaitsev lahendus, kuna ka töötajatel endil võib olla suuri raskusi enda kaitsmisega, kui alltöövõtja põhiasukoht on teises liikmesriigis või isegi väljaspool ELi, samas kui töötatakse tellija juhatusel tema töökohas. Sellist solidaarsuse reeglit töötingimuste ja palkade maksmise tagamiseks tuleks rakendada sõltumata sellest, kas töö tellija on eraõiguslik või avalik-õiguslik isik/asutus või nende kahe kombinatsioon.

| 3.9.3 | Välisriigis töötavate töövõtjate kaitset tuleks parandada. Muudest liikmesriikidest pärit alltöövõtjad peaksid tegema sissemakseid fondidele või asutustele, mis tagavad töötaja palga tööandja maksejõuetuse korral. Samuti tuleks liikmesriikides töö tellija seadusjärgsete kohustuste hulgas ette näha võimalik kodumaale naasmise kulude hüvitis alltöövõtja maksejõuetuse puhul. |
| --- | --- |

3.9.3

Välisriigis töötavate töövõtjate kaitset tuleks parandada. Muudest liikmesriikidest pärit alltöövõtjad peaksid tegema sissemakseid fondidele või asutustele, mis tagavad töötaja palga tööandja maksejõuetuse korral. Samuti tuleks liikmesriikides töö tellija seadusjärgsete kohustuste hulgas ette näha võimalik kodumaale naasmise kulude hüvitis alltöövõtja maksejõuetuse puhul.

| 3.9.4 | Üks probleemidest kolmepoolsete või veel mitmepoolsemate töösuhete puhul seisneb suuremates riskides töötajale, ahela ühe osapoole maksejõuetuses ja vastutuse hajumises. Kui tegu on välisriigi alltöövõtja töötajatega, pakub üksnes töö tellija ja mis tahes alltöövõtja solidaarne vastutus õigusnormide toetusel piisavalt täielikku õiguste kaitset ning tagab tasu tehtud töö eest ja sotsiaalmaksete tasumise. Sobivad riiklike tagatiste süsteemid, mille aluseks on direktiiv, mis käsitleb töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral, peaksid olema piisavalt tõhusad ning neid võiks isegi laiendada ka kolmandate riikide ettevõtetele, kui sealsed riiklikud süsteemid on ebapiisavad või puuduvad üldse. Sellisel juhul väheneks proportsionaalselt töö tellijate solidaarne vastutus. Lisaks peab riiklik õigussüsteem nägema ette kaitsemehhanismi, mis võimaldaks kasutada osa töö tellija poolt välisriigi alltöövõtjale tehtud maksetest selleks, et toetada süsteemi, millega tagatakse alltöövõtja rahaliste kohustuste täitmine tema töötajate suhtes alltöövõtja maksejõuetuse korral (6). |
| --- | --- |

3.9.4

Üks probleemidest kolmepoolsete või veel mitmepoolsemate töösuhete puhul seisneb suuremates riskides töötajale, ahela ühe osapoole maksejõuetuses ja vastutuse hajumises. Kui tegu on välisriigi alltöövõtja töötajatega, pakub üksnes töö tellija ja mis tahes alltöövõtja solidaarne vastutus õigusnormide toetusel piisavalt täielikku õiguste kaitset ning tagab tasu tehtud töö eest ja sotsiaalmaksete tasumise. Sobivad riiklike tagatiste süsteemid, mille aluseks on direktiiv, mis käsitleb töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral, peaksid olema piisavalt tõhusad ning neid võiks isegi laiendada ka kolmandate riikide ettevõtetele, kui sealsed riiklikud süsteemid on ebapiisavad või puuduvad üldse. Sellisel juhul väheneks proportsionaalselt töö tellijate solidaarne vastutus. Lisaks peab riiklik õigussüsteem nägema ette kaitsemehhanismi, mis võimaldaks kasutada osa töö tellija poolt välisriigi alltöövõtjale tehtud maksetest selleks, et toetada süsteemi, millega tagatakse alltöövõtja rahaliste kohustuste täitmine tema töötajate suhtes alltöövõtja maksejõuetuse korral (6).

3.10   Kas vahendatud töötajate tööalast staatust on vaja täpsustada?

| 3.10.1 | Ühenduse õigusraamistiku puudumisel tekib kuritarvitamise oht, näiteks kõrvalehiilimine ajutist teisele töökohale üleviimist käsitletavatest õigussätetest. Nõukogu peaks aktiivselt püüdlema konsensuse poole, et reguleerida ajutiste töötajate vahendamise agentuuride tegevust Euroopa Liidu tasandil. |
| --- | --- |

3.10.1

Ühenduse õigusraamistiku puudumisel tekib kuritarvitamise oht, näiteks kõrvalehiilimine ajutist teisele töökohale üleviimist käsitletavatest õigussätetest. Nõukogu peaks aktiivselt püüdlema konsensuse poole, et reguleerida ajutiste töötajate vahendamise agentuuride tegevust Euroopa Liidu tasandil.

3.11   Kuidas võiks muuta tööaja korraldamisega seotud miinimumnõudeid, et võimaldada nii tööandjatele kui ka töötajatele suuremat paindlikkust, tagades sama ajal töötaja tervise ja ohutuse kaitse kõrge standardi? Milliseid tööaja korraldamise küsimusi peaks ühendus lahendama eelisjärjekorras?

| 3.11.1 | Praegu kehtiv 1993. aasta direktiiv, millele tuleb lisada kohtu õiguspraktika, pakub kaitsva raamistiku, mida saaks liikmesriikide tasandil veel vajalikul määral parandada, täiendada või arendada, muu hulgas eri tasandil korraldatavate kollektiivläbirääkimiste teel. |
| --- | --- |

3.11.1

Praegu kehtiv 1993. aasta direktiiv, millele tuleb lisada kohtu õiguspraktika, pakub kaitsva raamistiku, mida saaks liikmesriikide tasandil veel vajalikul määral parandada, täiendada või arendada, muu hulgas eri tasandil korraldatavate kollektiivläbirääkimiste teel.

| 3.11.2 | Küsimuses tunnistatakse kaudselt, et tööaja kestuse/pikkuse ning tööõnnetuste riski ja tervist kahjustava mõju vahel on seos. Selline seos on tõesti olemas ning tõhusa tööaja vähendamine võimaldaks pikas perspektiivis parandada töötajate tervist, vähendades eelkõige stressi ja kroonilist väsimust, mille all paljud kannatavad, ning luua uusi töökohti. |
| --- | --- |

3.11.2

Küsimuses tunnistatakse kaudselt, et tööaja kestuse/pikkuse ning tööõnnetuste riski ja tervist kahjustava mõju vahel on seos. Selline seos on tõesti olemas ning tõhusa tööaja vähendamine võimaldaks pikas perspektiivis parandada töötajate tervist, vähendades eelkõige stressi ja kroonilist väsimust, mille all paljud kannatavad, ning luua uusi töökohti.

3.12   Kuidas tagada rahvusvaheliselt tegutsevatele töötajatele, sealhulgas eelkõige piiriala töötajatele, tööalased õigused kõikjal ühenduses? Kas ELi direktiivides on vaja ühtlustada „töötaja” mõistet selle nimel, et tagada nendele töötajatele tööalased õigused, olenemata liikmesriigist, kus nad töötavad? Või kas peaks liikmesriikidele endiselt jääma selles küsimuses valikuvabadus?

| 3.12.1 | Vt vastust esimesele küsimusele eespool ja ILO soovitust nr 198. Praeguste lahknevuste tõttu peaks määratlemine jääma liikmesriikide pädevusse, kuna tegemist ei ole mitte üksnes töölepingute, vaid ka sotsiaalõiguse kohaldamisega (kõnealuseid õigusi omavate isikute määratlemine, toetuse saamise tingimused). |
| --- | --- |

3.12.1

Vt vastust esimesele küsimusele eespool ja ILO soovitust nr 198. Praeguste lahknevuste tõttu peaks määratlemine jääma liikmesriikide pädevusse, kuna tegemist ei ole mitte üksnes töölepingute, vaid ka sotsiaalõiguse kohaldamisega (kõnealuseid õigusi omavate isikute määratlemine, toetuse saamise tingimused).

| 3.12.2 | ELi direktiivid ei tundu tekitavat erilisi probleeme; neis määratletakse kõnealuseid isikuid õigusaktide olemuse alusel. Teema põhjalik analüüs oleks enne võimalike tarvilike muudatuste tegemist kahtlemata vajalik. |
| --- | --- |

3.12.2

ELi direktiivid ei tundu tekitavat erilisi probleeme; neis määratletakse kõnealuseid isikuid õigusaktide olemuse alusel. Teema põhjalik analüüs oleks enne võimalike tarvilike muudatuste tegemist kahtlemata vajalik.

3.13   Kas on vaja tugevdada asjaomaste asutuste halduskoostööd, et suurendada nende tõhusust ühenduse õiguse jõustamisel? Kas sotsiaalpartneritel on oma osa selles koostöös?

| 3.13.1 | Sotsiaalpartnerite roll on sotsiaaldialoogi ning aluslepingute ja harta vaimu arvestades hädavajalik, et analüüsida ühenduse tööõiguse kohaldamist ja järgmist. |
| --- | --- |

3.13.1

Sotsiaalpartnerite roll on sotsiaaldialoogi ning aluslepingute ja harta vaimu arvestades hädavajalik, et analüüsida ühenduse tööõiguse kohaldamist ja järgmist.

3.14   Kas ELi tasandil on vaja täiendavaid algatusi, et toetada liikmesriike võitluses deklareerimata töö vastu?

| 3.14.1 | Eurostati rolli tuleks arendada, et mõista eri riikides toimuvaid protsesse. Mitteametliku või deklareerimata töö roll riigi SKT kujunemises tundub olevat alahinnatud. Kui selle põhjused peituvad eelkõige eri riikide olude eripäras, nagu teatavate uurimuste põhjal arvata võiks, siis tuleks eriti toetada ja innustada just liikmesriikide endi tegevust. |
| --- | --- |

3.14.1

Eurostati rolli tuleks arendada, et mõista eri riikides toimuvaid protsesse. Mitteametliku või deklareerimata töö roll riigi SKT kujunemises tundub olevat alahinnatud. Kui selle põhjused peituvad eelkõige eri riikide olude eripäras, nagu teatavate uurimuste põhjal arvata võiks, siis tuleks eriti toetada ja innustada just liikmesriikide endi tegevust.

| 3.14.2 | Kuna tegemist on siiski vähetuntud nähtustega, oleks mõttekas selgitada sellisel moel töötamise sarnasust petmisega ning viidata suurte kriminaalsete võrgustike toimimisele seoses deklareerimata tööga ja sidemetele ebaseadusliku rändega. See võiks õigustada aktiivsemat õiguskoostööd Euroopa Liidus ja ELi suuremat rolli, sest kõnealused töötamise vormid mõjutavad ka siseturgu ja konkurentsi. |
| --- | --- |

3.14.2

Kuna tegemist on siiski vähetuntud nähtustega, oleks mõttekas selgitada sellisel moel töötamise sarnasust petmisega ning viidata suurte kriminaalsete võrgustike toimimisele seoses deklareerimata tööga ja sidemetele ebaseadusliku rändega. See võiks õigustada aktiivsemat õiguskoostööd Euroopa Liidus ja ELi suuremat rolli, sest kõnealused töötamise vormid mõjutavad ka siseturgu ja konkurentsi.

| 3.14.3 | Sotsiaalpartneritel on oluline roll võitluses deklareerimata töö vastu ja varimajanduse vähendamises. Ühenduse tasandil võetavate meetmetega tuleks liikmesriikide sotsiaalpartnereid innustada käivitama riiklikke ja valdkondlikke projekte kõnealuste probleemide lahendamiseks. Eelmainitud projektid peaksid valmima sotsiaalpartnerite ühise tegevuse tulemusel või koostöös ametiasutustega. Ühenduse tasandil võiksid sotsiaalpartnerid ühiselt analüüsida ning edastada teavet liikmesriikides käibivate heade tavade kohta. |
| --- | --- |

3.14.3

Sotsiaalpartneritel on oluline roll võitluses deklareerimata töö vastu ja varimajanduse vähendamises. Ühenduse tasandil võetavate meetmetega tuleks liikmesriikide sotsiaalpartnereid innustada käivitama riiklikke ja valdkondlikke projekte kõnealuste probleemide lahendamiseks. Eelmainitud projektid peaksid valmima sotsiaalpartnerite ühise tegevuse tulemusel või koostöös ametiasutustega. Ühenduse tasandil võiksid sotsiaalpartnerid ühiselt analüüsida ning edastada teavet liikmesriikides käibivate heade tavade kohta.

| 3.14.4 | Võitlus deklareerimata töö vastu eeldab liikmesriikide ametiasutuste tõhusat piiriülest koostööd, järelevalvet ning teabevahetust deklareerimata töö tellimise ja tegemise korral rakendatavate sanktsioonide kohta. |
| --- | --- |

3.14.4

Võitlus deklareerimata töö vastu eeldab liikmesriikide ametiasutuste tõhusat piiriülest koostööd, järelevalvet ning teabevahetust deklareerimata töö tellimise ja tegemise korral rakendatavate sanktsioonide kohta.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Au délą de l'emploi, editions Flammarion 1999, lk 294 et sq.

1

Au délą de l'emploi, editions Flammarion

et sq.

(2)  Tööandjate rühm ei toetanud ILO töösuhteid käsitleva soovituse nr 198 vastuvõtmist.

2

(3)  Tööandjate rühm ei toetanud ILO töösuhteid käsitleva soovituse nr 198 vastuvõtmist.

3

(4)  Vt OECD hindamisprogramme PISA 2003 ja PISA 2006 haridussüsteemide tõhususe kohta. Nende kohaselt on esirinnas Põhja-Euroopa riigid, esikohal Soome.

4

(5)  Siinkohal on oluline meenutada, et Euroopas on 78 % töölepingutest täistööajaga ja tähtajatud ning et 18,4 % töötajatest töötavad osalise tööajaga ja samuti tähtajatute lepingutega. ELi tööjõust on tähtajalised lepingud umbes 14,5 %-l ja ajutise töö osakaal 27-liikmelises ELis on 2 %. Enam kui 60 % uutest töölepingutest on aga paindlikud.

5

(6)  Nõukogu 20. oktoobri 1980. aasta direktiiv 80/987/EMÜ töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral (EÜT L 283, 28.10.1980, lk 23).

6

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Järgmised muudatusettepanekud, mille poolt oli küll vähemalt veerand hääletanutest, jäeti järgnenud arutelu tulemusena välja.

Asendada kogu arvamus järgmise tekstiga:

„Tänane Euroopa seisab silmitsi suurte väljakutsetega: tööstusel põhineva majanduse üleminek teenustepõhisele majandusele, globaliseerumine, kiire tehnoloogiline areng, rahvastiku vananemine, langev sündimus ning muutused ühiskonnas ja selle vajadustes.

Selle kõigega toimetulekuks ja seejuures Euroopa sotsiaalmudeli säilitamiseks on muuhulgas vajalik ajakohastada ka tööõigust.

Seetõttu tervitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjoni rohelist raamatut, milles algatatakse avalik arutelu tööõiguse ajakohastamise üle. Roheline raamat annab materjali komisjoni kavandatava teatise jaoks kaitstud paindlikkuse (

  flexicurity

  ) teemal. Töösuhte paindlikkuse ja kaitstuse vaheline tasakaal peaks vastama nii töötajate kui ka ettevõtete vajadustele.

Tööõiguse ajakohastamine peaks toetama Lissaboni strateegias seatud majanduskasvu, konkurentsivõime, rohkemate ja paremate töökohtade loomise eesmärke ning sotsiaalse hõlvatuse eesmärki. Nende saavutamiseks soovitab EMSK järgmist:

| 1. | Praegused töölepingute eri vormid tuleks säilitada, tingimusel et on olemas stabiilne õigusraamistik, mis arvestab nii töötajate kui ka ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustega. 78 % töölepingutest on tähtajata ja täistööaja baasil, kuid samas kasvab Euroopas uute paindlike lepingute arv. Paindlike tingimustega lepingud, nagu näiteks osalise tööajaga või tähtajalised lepingud, aitavad arendada oskusi, mida ei saa õppida klassiruumis, ning suurendavad sel moel täisajaga tähtajatu lepinguga töö leidmise tõenäosust. Paindlikud töölepingud on hea algus noorte edasisele karjäärile ning suurepärane võimalus töö- ja eraelu ühitamiseks. Seega aitavad need kaasa kõiki hõlmava tööturu kujunemisele. Selliste töötajate kaitsmine diskrimineerimise eest on väga oluline, nagu on sätestatud ka ELi direktiivides osalise tööaja ja tähtajalise lepinguga töötamise kohta, mis põhinevad kokkulepetel Euroopa sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

1.

Praegused töölepingute eri vormid tuleks säilitada, tingimusel et on olemas stabiilne õigusraamistik, mis arvestab nii töötajate kui ka ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustega. 78 % töölepingutest on tähtajata ja täistööaja baasil, kuid samas kasvab Euroopas uute paindlike lepingute arv. Paindlike tingimustega lepingud, nagu näiteks osalise tööajaga või tähtajalised lepingud, aitavad arendada oskusi, mida ei saa õppida klassiruumis, ning suurendavad sel moel täisajaga tähtajatu lepinguga töö leidmise tõenäosust. Paindlikud töölepingud on hea algus noorte edasisele karjäärile ning suurepärane võimalus töö- ja eraelu ühitamiseks. Seega aitavad need kaasa kõiki hõlmava tööturu kujunemisele. Selliste töötajate kaitsmine diskrimineerimise eest on väga oluline, nagu on sätestatud ka ELi direktiivides osalise tööaja ja tähtajalise lepinguga töötamise kohta, mis põhinevad kokkulepetel Euroopa sotsiaalpartneritega.

| 2. | Tööõiguse ajakohastamine peab toimuma peaasjalikult liikmesriikide tasandil. Kuna tööõigus on vaid üks osa kaitstud paindlikkuse põhimõttest, tuleb kaitstuse ja paindlikkuse sobiv tasakaal määratleda asjaomastes riiklikes raamistikes. Riiklikke reforme peaks täiendama Euroopa Liidu algatused, mis on suunatud teadlikkuse tõstmisele parimate tavade tuvastamise ja vahetamise edendamise teel. |
| --- | --- |

2.

Tööõiguse ajakohastamine peab toimuma peaasjalikult liikmesriikide tasandil. Kuna tööõigus on vaid üks osa kaitstud paindlikkuse põhimõttest, tuleb kaitstuse ja paindlikkuse sobiv tasakaal määratleda asjaomastes riiklikes raamistikes. Riiklikke reforme peaks täiendama Euroopa Liidu algatused, mis on suunatud teadlikkuse tõstmisele parimate tavade tuvastamise ja vahetamise edendamise teel.

| 3. | Toetada tuleb sotsiaalpartnerite olulist rolli liikmesriikide, sektorite ja ettevõtete tasandil tööõiguse ajakohastamises ning kaitstuse ja paindlikkuse vahelise tasakaalu leidmises. Kollektiivläbirääkimistel tuleb lähtuda sotsiaalpartnerite sõltumatuse põhimõttest ning arvestada eri liikmesriikide töösuhete ajaloost ja kultuurist tulenevaid erinevusi. |
| --- | --- |

3.

Toetada tuleb sotsiaalpartnerite olulist rolli liikmesriikide, sektorite ja ettevõtete tasandil tööõiguse ajakohastamises ning kaitstuse ja paindlikkuse vahelise tasakaalu leidmises. Kollektiivläbirääkimistel tuleb lähtuda sotsiaalpartnerite sõltumatuse põhimõttest ning arvestada eri liikmesriikide töösuhete ajaloost ja kultuurist tulenevaid erinevusi.

| 4. | Töösuhete paindlikumat kaitset tähtajatutes töölepingutes tuleb kombineerida aktiivse tööturupoliitikaga, pakkudes spetsiaalselt kohandatud tuge neile töötajatele, kes täiendavad oma erialaseid teadmisi ja oskusi vastavalt tööturu vajadustele. Tähelepanu keskmesse tuleks seada pigem töösuhete kindlus, mitte aga konkreetse ametikoha kaitse. Toetada tuleks sotsiaalmajanduslike osapoolte ja ettevõtete positiivseid tegevusi, et hõlmata tööturule kõige tõrjutumad isikud. Tööandjate, töötajate ja avaliku sektori tihe kolmepoolne partnerlus aitab tuvastada koolitusvajadused ja jagada rahalist koormust. Tööhõivet soosivad sotsiaalkaitsekavad töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele peaksid lihtsustama üleminekut ühelt töövormilt teisele. |
| --- | --- |

4.

Töösuhete paindlikumat kaitset tähtajatutes töölepingutes tuleb kombineerida aktiivse tööturupoliitikaga, pakkudes spetsiaalselt kohandatud tuge neile töötajatele, kes täiendavad oma erialaseid teadmisi ja oskusi vastavalt tööturu vajadustele. Tähelepanu keskmesse tuleks seada pigem töösuhete kindlus, mitte aga konkreetse ametikoha kaitse. Toetada tuleks sotsiaalmajanduslike osapoolte ja ettevõtete positiivseid tegevusi, et hõlmata tööturule kõige tõrjutumad isikud. Tööandjate, töötajate ja avaliku sektori tihe kolmepoolne partnerlus aitab tuvastada koolitusvajadused ja jagada rahalist koormust. Tööhõivet soosivad sotsiaalkaitsekavad töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele peaksid lihtsustama üleminekut ühelt töövormilt teisele.

| 5. | Töötamine füüsilisest isikust ettevõtjana toetab igati ettevõtlusvaimu — valdkond, milles Euroopa jääb maha oma peamistest konkurentidest maailmas ja mis on parim kaasaegse majanduse dünaamilisuse näitaja. Selget vahet tuleb aga teha majanduslikult sõltuva füüsilisest isikust ettevõtja ning näilise füüsilisest isikust ettevõtja vahel: viimase kaitse nt sotsiaaltagatiste, tööohutuse, tervishoiu ja töökoha kindluse osas peaks olema samal tasemel töötajate kaitsega. |
| --- | --- |

5.

Töötamine füüsilisest isikust ettevõtjana toetab igati ettevõtlusvaimu — valdkond, milles Euroopa jääb maha oma peamistest konkurentidest maailmas ja mis on parim kaasaegse majanduse dünaamilisuse näitaja. Selget vahet tuleb aga teha majanduslikult sõltuva füüsilisest isikust ettevõtja ning näilise füüsilisest isikust ettevõtja vahel: viimase kaitse nt sotsiaaltagatiste, tööohutuse, tervishoiu ja töökoha kindluse osas peaks olema samal tasemel töötajate kaitsega.

| 6. | Deklareerimata töö moonutab konkurentsi ning õõnestab riiklike sotsiaalkaitseskeemide ja maksusüsteemide rahalist alust. Deklareerimata töö on keerukas probleem ja sellel on mitmesugused põhjused. Seetõttu on sellega tegelemiseks tarvis head poliitiliste meetmete kombinatsiooni, tööõiguse kohandamist, halduskohustuste lihtsustamist, järjepidevat palgapoliitikat, maksustiimuleid, riiklike infrastruktuuride ja avalike teenuste parandamist ning samuti järelevalvemeetmeid ja hoiatavaid sanktsioone. Euroopa Komisjon peaks seega võtma juhtiva rolli, et koondada kokku head tavad ja toetada nende levitamist liikmesriikides, innustamaks algatuste tegemist deklareerimata töö vastu võitlemiseks.” |
| --- | --- |

6.

Deklareerimata töö moonutab konkurentsi ning õõnestab riiklike sotsiaalkaitseskeemide ja maksusüsteemide rahalist alust. Deklareerimata töö on keerukas probleem ja sellel on mitmesugused põhjused. Seetõttu on sellega tegelemiseks tarvis head poliitiliste meetmete kombinatsiooni, tööõiguse kohandamist, halduskohustuste lihtsustamist, järjepidevat palgapoliitikat, maksustiimuleid, riiklike infrastruktuuride ja avalike teenuste parandamist ning samuti järelevalvemeetmeid ja hoiatavaid sanktsioone. Euroopa Komisjon peaks seega võtma juhtiva rolli, et koondada kokku head tavad ja toetada nende levitamist liikmesriikides, innustamaks algatuste tegemist deklareerimata töö vastu võitlemiseks.”

Motivatsioon

Esitatakse suuliselt.

Hääletuse tulemus

Poolt: 89

Vastu: 126

Erapooletuid: 7

Uus punkt 3.9.2

Lisada uus punkt:

„Üldiselt ei ole töö tellijal mõju sellele, kuidas alltöövõtjad täidavad igapäevaselt oma kohustusi töötajate ees, ning lisaks ei ole nad teadlikud alltöövõtja finantssituatsioonist ega saa seda mõjutada. Seetõttu ei saa nad ka hinnata seda, kas alltöövõtjad on võimelised täitma oma kohustusi töötajate ees. Sellest tulenevalt ei ole nad suutelised hindama kaasnevaid finantsriske.”

Motivatsioon

Komisjoni küsimus rohelises raamatus on üldine ning ei kohaldu piiriülestele suhetele. Seetõttu teen ettepaneku lisada punktide 3.9.1 ja 3.9.2 vahele uus üldise sisuga punkt. Sellisel juhul oleks punkt 3.9.2 korrektne, käsitledes üksikasjalikult erandit kõnealusest üldisest märkusest (piiriülesed suhted).

Hääletuse tulemus

Poolt: 75

Vastu: 122

Erapooletuid: 12

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/74

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas”

KOM(2006) 479 lõplik — 2006/0163 (COD)

(2007/C 175/18)

19. oktoobril 2006. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 2. mail 2007. Raportöör oli José RODRÍGUEZ GARCIA-CARO.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 156, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 1.

1.   Järeldused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on ettepanek Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomiseks vajalik. Kvalifikatsioonide ja oskuste asjakohane läbipaistvus aitab kaasa ühendusesisesele liikuvusele ning võimaldab ühtlustatud üldise juurdepääsu Euroopa tööturule, sest ühes liikmesriigis omandatud tunnistusi võib kasutada ka teistes liikmesriikides. Sellest hoolimata kaasnevad kavandatud mudeliga mõningad probleemid, mis võivad selle rakendamist takistada ning mida käesolevas arvamuses käsitletakse. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on ettepanek Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomiseks vajalik. Kvalifikatsioonide ja oskuste asjakohane läbipaistvus aitab kaasa ühendusesisesele liikuvusele ning võimaldab ühtlustatud üldise juurdepääsu Euroopa tööturule, sest ühes liikmesriigis omandatud tunnistusi võib kasutada ka teistes liikmesriikides. Sellest hoolimata kaasnevad kavandatud mudeliga mõningad probleemid, mis võivad selle rakendamist takistada ning mida käesolevas arvamuses käsitletakse.

| 1.2 | Komitee märgib, et esitatud ettepanekut tuleb käsitada soovitusena, st mittesiduva õigusaktina vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 249. |
| --- | --- |

1.2

Komitee märgib, et esitatud ettepanekut tuleb käsitada soovitusena, st mittesiduva õigusaktina vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 249.

| 1.3 | Komitee arvates tuleks mudeli kirjeldusi eelkõige kutsekvalifikatsioone osas täpsustada ja lihtsustada, et need oleksid kodanikele, ettevõtetele ja spetsialistidele paremini arusaadavad. Lisaks lihtsustamisele tuleks dokumenti täiendada lisaga, millele liikmesriigid saavad toetuda riiklike kvalifikatsioonisüsteemide loomisel, et saavutada soovitud kooskõla kogu võrdlussüsteemis. |
| --- | --- |

1.3

Komitee arvates tuleks mudeli kirjeldusi eelkõige kutsekvalifikatsioone osas täpsustada ja lihtsustada, et need oleksid kodanikele, ettevõtetele ja spetsialistidele paremini arusaadavad. Lisaks lihtsustamisele tuleks dokumenti täiendada lisaga, millele liikmesriigid saavad toetuda riiklike kvalifikatsioonisüsteemide loomisel, et saavutada soovitud kooskõla kogu võrdlussüsteemis.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Komisjoni ettepanek, mis esitati Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele arvamuse koostamiseks, vastab ühele 2000. aastal Lissaboni Euroopa Ülemkogul sõnastatud eesmärgile — nimelt et kvalifikatsioonide läbipaistvuse parandamise ja elukestva õppe edendamise abil on võimalik kohandada Euroopa haridus- ja kutseõppesüsteeme, saavutamaks nõukogu määratletud eesmärgid seoses konkurentsivõime, majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvusega Euroopas. |
| --- | --- |

2.1

Komisjoni ettepanek, mis esitati Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele arvamuse koostamiseks, vastab ühele 2000. aastal Lissaboni Euroopa Ülemkogul sõnastatud eesmärgile — nimelt et kvalifikatsioonide läbipaistvuse parandamise ja elukestva õppe edendamise abil on võimalik kohandada Euroopa haridus- ja kutseõppesüsteeme, saavutamaks nõukogu määratletud eesmärgid seoses konkurentsivõime, majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvusega Euroopas.

| 2.2 | Seda järeldust kinnitas ka 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu. Liikmesriike kutsuti resolutsioonis elukestva õppe kohta üles tugevdama koostööd ning looma sidemeid formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe vahel. Seda peeti eeltingimuseks Euroopa elukestva õppe piirkonna rajamisele, mis toetub Bologna protsessi saavutustele. Eesmärk on muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas. |
| --- | --- |

2.2

Seda järeldust kinnitas ka 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu. Liikmesriike kutsuti resolutsioonis elukestva õppe kohta üles tugevdama koostööd ning looma sidemeid formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe vahel. Seda peeti eeltingimuseks Euroopa elukestva õppe piirkonna rajamisele, mis toetub Bologna protsessi saavutustele. Eesmärk on muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas.

| 2.3 | Samal aastal kutsus Sevillas toimunud Euroopa Ülemkogu komisjoni aktiivsele koostööle nõukogu ja liikmesriikidega, et arendada välja raamistik üld- ja kutsehariduse kvalifikatsioonide tunnustamiseks. |
| --- | --- |

2.3

Samal aastal kutsus Sevillas toimunud Euroopa Ülemkogu komisjoni aktiivsele koostööle nõukogu ja liikmesriikidega, et arendada välja raamistik üld- ja kutsehariduse kvalifikatsioonide tunnustamiseks.

| 2.4 | Nõukogu ja komisjoni 2004. aasta vahearuandes programmi „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta rõhutati vajadust luua Euroopa kvalifikatsiooniraamistik. Ka 2004. aasta sügisel Kopenhaagenis toimunud ülemkogul toonitati vajadust seada prioriteediks avatud ja paindliku Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomine, mis toetuks läbipaistvusele ja vastastikusele tunnustamisele ning millest saaks hariduse ja koolituse ühine võrdlusalus. |
| --- | --- |

2.4

Nõukogu ja komisjoni 2004. aasta vahearuandes programmi „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta rõhutati vajadust luua Euroopa kvalifikatsiooniraamistik. Ka 2004. aasta sügisel Kopenhaagenis toimunud ülemkogul toonitati vajadust seada prioriteediks avatud ja paindliku Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomine, mis toetuks läbipaistvusele ja vastastikusele tunnustamisele ning millest saaks hariduse ja koolituse ühine võrdlusalus.

| 2.5 | 2005. aasta kevadel Bergenis toimunud haridusministrite konverentsil, mille käigus võeti vastu Euroopa kõrghariduse kvalifikatsiooniraamistik, rõhutati, kui oluline on tagada, et Euroopa kõrghariduspiirkond ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistik üksteist täiendaksid. |
| --- | --- |

2.5

2005. aasta kevadel Bergenis toimunud haridusministrite konverentsil, mille käigus võeti vastu Euroopa kõrghariduse kvalifikatsiooniraamistik, rõhutati, kui oluline on tagada, et Euroopa kõrghariduspiirkond ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistik üksteist täiendaksid.

| 2.6 | 2005.–2008. aastaks koostatud tööhõivesuunistes rõhutati seoses Lissaboni strateegia läbivaatamisega vajadust tagada juurdepääs paindlikule õppele, sest see suurendab (üli)õpilaste ja kutseõpilaste liikuvusvõimalusi ning parandab kvalifikatsioonide läbipaistvust ja mitteformaalse õppe valideerimist kogu Euroopas. |
| --- | --- |

2.6

2005.–2008. aastaks koostatud tööhõivesuunistes rõhutati seoses Lissaboni strateegia läbivaatamisega vajadust tagada juurdepääs paindlikule õppele, sest see suurendab (üli)õpilaste ja kutseõpilaste liikuvusvõimalusi ning parandab kvalifikatsioonide läbipaistvust ja mitteformaalse õppe valideerimist kogu Euroopas.

| 2.7 | 2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul otsustati Euroopa kvalifikatsiooniraamistik vastu võtta 2006. aastal. Otsus kinnitati 2006. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul. |
| --- | --- |

2.7

2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul otsustati Euroopa kvalifikatsiooniraamistik vastu võtta 2006. aastal. Otsus kinnitati 2006. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul.

| 2.8 | Kõnealune ettepanek ning täpsemalt Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku määratlevad kirjeldused töötati välja komisjoni juhitud metoodilise konsultatsiooniprotsessi käigus koostöös Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (CEDEFOP) ja Bologna protsessi jälgimise rühmaga, toetudes järgmisele: töödokument „Liikudes Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku suunas elukestva õppe valdkonnas” (1), millesse andsid panuse programmis „Haridus ja koolitus 2010” osalenud 32 riiki ning sotsiaalpartnerid, valdkondlikud organisatsioonid, haridusasutused ja valitsusvälised organisatsioonid; 2006. aasta veebruaris Budapestis toimunud konverentsi arutelud; ning komisjoni toetanud nõustajate ja ekspertrühmade töö. |
| --- | --- |

2.8

Kõnealune ettepanek ning täpsemalt Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku määratlevad kirjeldused töötati välja komisjoni juhitud metoodilise konsultatsiooniprotsessi käigus koostöös Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (CEDEFOP) ja Bologna protsessi jälgimise rühmaga, toetudes järgmisele: töödokument „Liikudes Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku suunas elukestva õppe valdkonnas” (1), millesse andsid panuse programmis „Haridus ja koolitus 2010” osalenud 32 riiki ning sotsiaalpartnerid, valdkondlikud organisatsioonid, haridusasutused ja valitsusvälised organisatsioonid; 2006. aasta veebruaris Budapestis toimunud konverentsi arutelud; ning komisjoni toetanud nõustajate ja ekspertrühmade töö.

| 2.9 | Pärast mõju hindamist vastavalt erinevatele võimalustele, millises vormis esitada ettepanek Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomiseks, otsustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituse kasuks. |
| --- | --- |

2.9

Pärast mõju hindamist vastavalt erinevatele võimalustele, millises vormis esitada ettepanek Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomiseks, otsustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituse kasuks.

| 2.10 | Euroopa Parlament kiitis 2006. aasta septembris aruande Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta heaks (2). |
| --- | --- |

2.10

Euroopa Parlament kiitis 2006. aasta septembris aruande Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta heaks (2).

3.   Ettepaneku kokkuvõte

| 3.1 | Soovituse ettepanek sisaldab võrdlusvahendit, mis võimaldab erinevate riiklike kvalifikatsioonisüsteemide kvalifikatsioonitasemeid üksteisega võrrelda. See toetub kaheksale võrdlustasemele, mida kirjeldatakse õpitulemuste kaudu ning mis hõlmavad üld- ja täiskasvanuõpet, kutseharidust ja kõrgharidust. Ettepanek sisaldab soovituse teksti, rida mõisteid ja kahte lisa (esimeses lisas on toodud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemete kirjeldused ning teises kvaliteedi tagamise põhimõtted hariduse ja koolituse valdkonnas). |
| --- | --- |

3.1

Soovituse ettepanek sisaldab võrdlusvahendit, mis võimaldab erinevate riiklike kvalifikatsioonisüsteemide kvalifikatsioonitasemeid üksteisega võrrelda. See toetub kaheksale võrdlustasemele, mida kirjeldatakse õpitulemuste kaudu ning mis hõlmavad üld- ja täiskasvanuõpet, kutseharidust ja kõrgharidust. Ettepanek sisaldab soovituse teksti, rida mõisteid ja kahte lisa (esimeses lisas on toodud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemete kirjeldused ning teises kvaliteedi tagamise põhimõtted hariduse ja koolituse valdkonnas).

| 3.2 | Euroopa Parlament ja nõukogu soovitavad liikmesriikidele järgmist:






  — | kasutada kõnealust raamistikku vahendina kvalifikatsioonitasemete võrdlemisel; |
| --- | --- | --- |

3.2

Euroopa Parlament ja nõukogu soovitavad liikmesriikidele järgmist:

—

kasutada kõnealust raamistikku vahendina kvalifikatsioonitasemete võrdlemisel;

| — | siduda oma riiklikud süsteemid 2009. aastaks Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ja arendada välja riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud; |
| --- | --- |

—

siduda oma riiklikud süsteemid 2009. aastaks Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ja arendada välja riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud;

| — | tagada, et 2011. aastaks viitaksid kõik uued kvalifikatsioonitunnistused ja Europassi dokumendid Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku vastavale tasemele; |
| --- | --- |

—

tagada, et 2011. aastaks viitaksid kõik uued kvalifikatsioonitunnistused ja Europassi dokumendid Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku vastavale tasemele;

| — | kasutada kvalifikatsioonide kirjeldamisel ja määratlemisel lähenemisviisi, mis lähtub õpitulemustest; |
| --- | --- |

—

kasutada kvalifikatsioonide kirjeldamisel ja määratlemisel lähenemisviisi, mis lähtub õpitulemustest;

| — | edendada mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist; |
| --- | --- |

—

edendada mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist;

| — | määrata riiklik keskus, et toetada ja koordineerida riiklike kvalifikatsioonisüsteemide ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku vahelist suhet, selleks et:






  — | mõlema süsteemi tasemed üksteisega siduda; |
| --- | --- | --- |

—

määrata riiklik keskus, et toetada ja koordineerida riiklike kvalifikatsioonisüsteemide ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku vahelist suhet, selleks et:

—

mõlema süsteemi tasemed üksteisega siduda;

| — | nende sidumisel edendada ja rakendada kvaliteedi tagamise põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

nende sidumisel edendada ja rakendada kvaliteedi tagamise põhimõtteid;

| — | tagada läbipaistvus metoodika puhul, mille abil määratakse kindlaks tasemete omavaheline vastavus; |
| --- | --- |

—

tagada läbipaistvus metoodika puhul, mille abil määratakse kindlaks tasemete omavaheline vastavus;

| — | teavitada sidusrühmi ja kindlustada nende kaasamine. |
| --- | --- |

—

teavitada sidusrühmi ja kindlustada nende kaasamine.

| 3.3 | Euroopa Parlament ja nõukogu toetavad komisjoni kavatsust






  — | toetada liikmesriike ja rahvusvahelisi valdkondlikke organisatsioone Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku võrdlusastmete ja põhimõtete rakendamisel; |
| --- | --- | --- |

3.3

Euroopa Parlament ja nõukogu toetavad komisjoni kavatsust

—

toetada liikmesriike ja rahvusvahelisi valdkondlikke organisatsioone Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku võrdlusastmete ja põhimõtete rakendamisel;

| — | luua Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku jaoks nõuanderühm, kes teostab järelevalvet riiklike kvalifikatsioonisüsteemide Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga sidumise protsessi kvaliteedi ja üldise sidususe üle ja koordineerib seda; |
| --- | --- |

—

luua Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku jaoks nõuanderühm, kes teostab järelevalvet riiklike kvalifikatsioonisüsteemide Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga sidumise protsessi kvaliteedi ja üldise sidususe üle ja koordineerib seda;

| — | jälgida võetud meetmeid ning esitada viis aastat pärast soovituse vastuvõtmist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne saadud kogemuste ja edaspidiste mõjude kohta. |
| --- | --- |

—

jälgida võetud meetmeid ning esitada viis aastat pärast soovituse vastuvõtmist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne saadud kogemuste ja edaspidiste mõjude kohta.

| 3.4 | I lisas kirjeldatakse kaheksat võrdlustaset lähtuvalt õpitulemustest, st võrdlustasemed näitavad, mida isik teab, mõistab ja mida ta on võimeline tegema. Need aspektid kajastuvad taseme kirjeldustes teadmiste, oskuste ja pädevustena. |
| --- | --- |

3.4

I lisas kirjeldatakse kaheksat võrdlustaset lähtuvalt õpitulemustest, st võrdlustasemed näitavad, mida isik teab, mõistab ja mida ta on võimeline tegema. Need aspektid kajastuvad taseme kirjeldustes teadmiste, oskuste ja pädevustena.

4.   Üldised märkused

| 4.1 | EMSK tervitab esitatud soovituse ettepanekut mõningate reservatsioonidega, mida käsitletakse kõnealuses arvamuses sisalduvates märkustes. EMSK on arvamusel, et kvalifikatsioonide ja oskuste asjakohane läbipaistvus aitab kaasa ühendusesisesele liikuvusele ning võimaldab ühtlustatud üldist juurdepääsu Euroopa tööturule, sest ühes liikmesriigis omandatud tunnistusi võib kasutada ka teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.1

EMSK tervitab esitatud soovituse ettepanekut mõningate reservatsioonidega, mida käsitletakse kõnealuses arvamuses sisalduvates märkustes. EMSK on arvamusel, et kvalifikatsioonide ja oskuste asjakohane läbipaistvus aitab kaasa ühendusesisesele liikuvusele ning võimaldab ühtlustatud üldist juurdepääsu Euroopa tööturule, sest ühes liikmesriigis omandatud tunnistusi võib kasutada ka teistes liikmesriikides.

| 4.2 | EMSK väljendas oma arvamuses (3), mis käsitles ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi (4) kohta, toetust kvalifikatsioonide tunnustamise ühisele platvormile, mis hõlmaks kõiki haridusastmeid, st kõrgharidust, üld- ja kutseharidust ning mitteformaalset ja informaalset õpet. EMSK arvates kujutab Euroopa kvalifikatsiooniraamistik endast olulist sammu kvalifikatsioonide tunnustamise ja läbipaistvuse suunas. |
| --- | --- |

4.2

EMSK väljendas oma arvamuses (3), mis käsitles ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi (4) kohta, toetust kvalifikatsioonide tunnustamise ühisele platvormile, mis hõlmaks kõiki haridusastmeid, st kõrgharidust, üld- ja kutseharidust ning mitteformaalset ja informaalset õpet. EMSK arvates kujutab Euroopa kvalifikatsiooniraamistik endast olulist sammu kvalifikatsioonide tunnustamise ja läbipaistvuse suunas.

| 4.3 | Kuna Euroopa kvalifikatsiooniraamistik põhineb õpitulemustel, peaks see aitama parandada vastavust tööturu nõudmiste ning hariduse ja koolituse pakkumise vahel, lihtsustada mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist ja edendada kvalifikatsioonide ülekantavust ja kasutamist erinevates riikides ning haridussüsteemides. EMSK leiab, et need on kõnealuse algatuse kõige tähtsamad eelised lisaks mõjudele, mida võrdlustasemed avaldavad tööhõivele. |
| --- | --- |

4.3

Kuna Euroopa kvalifikatsiooniraamistik põhineb õpitulemustel, peaks see aitama parandada vastavust tööturu nõudmiste ning hariduse ja koolituse pakkumise vahel, lihtsustada mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist ja edendada kvalifikatsioonide ülekantavust ja kasutamist erinevates riikides ning haridussüsteemides. EMSK leiab, et need on kõnealuse algatuse kõige tähtsamad eelised lisaks mõjudele, mida võrdlustasemed avaldavad tööhõivele.

| 4.4 | Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peab arvestama mitmete aspektidega, nagu näiteks üksikisiku õpivajaduste, teadmiste ja pädevuste valideerimise ja nende sotsiaalse integratsiooni, tööalase konkurentsivõime ning inimressursside arendamise ja kasutamisega. Euroopa töötajate mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimine peab olema prioriteet, millest Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peaks juhinduma. |
| --- | --- |

4.4

Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peab arvestama mitmete aspektidega, nagu näiteks üksikisiku õpivajaduste, teadmiste ja pädevuste valideerimise ja nende sotsiaalse integratsiooni, tööalase konkurentsivõime ning inimressursside arendamise ja kasutamisega. Euroopa töötajate mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimine peab olema prioriteet, millest Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peaks juhinduma.

| 4.5 | Komitee arvates aitab Euroopa kvalifikatsiooniraamistik kaasa sellele, et muuta Euroopa Liidu haridussüsteemid kodanikele üldiselt arusaadavamaks ja kättesaadavamaks. Euroopa Liidu töötajad ja nende potentsiaalsed tööandjad vajavad võrdlusraamistikku, et oleks võimalik võrrelda ühes või mitmes liikmesriigis omandatud kvalifikatsioone selle liikmesriigi võrdluskvalifikatsioonidega, kus isik töötada soovib. Selles mõttes suhtub komitee positiivselt muutustesse, mida ettepanek toob ilmselt kaasa riikidevahelise liikuvuse takistuste kõrvaldamiseks. Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peaks olema sillaks eri haridussüsteemide vahel ja võimaldama liikuvust kutse- ja üldhariduse, sealhulgas kõrghariduse valdkonnas. |
| --- | --- |

4.5

Komitee arvates aitab Euroopa kvalifikatsiooniraamistik kaasa sellele, et muuta Euroopa Liidu haridussüsteemid kodanikele üldiselt arusaadavamaks ja kättesaadavamaks. Euroopa Liidu töötajad ja nende potentsiaalsed tööandjad vajavad võrdlusraamistikku, et oleks võimalik võrrelda ühes või mitmes liikmesriigis omandatud kvalifikatsioone selle liikmesriigi võrdluskvalifikatsioonidega, kus isik töötada soovib. Selles mõttes suhtub komitee positiivselt muutustesse, mida ettepanek toob ilmselt kaasa riikidevahelise liikuvuse takistuste kõrvaldamiseks. Euroopa kvalifikatsiooniraamistik peaks olema sillaks eri haridussüsteemide vahel ja võimaldama liikuvust kutse- ja üldhariduse, sealhulgas kõrghariduse valdkonnas.

| 4.6 | Seoses Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule antud õigusliku vormiga tervitab komitee analüüsi, mis teostati komisjoni dokumendis ettepaneku mõjude hindamise kohta (5), ja sedastab, et soovitusi üld- ja kutsehariduse ning liikuvuse vallas on liikmesriikides suuremal või vähemal määral toetatud. EMSK on siiski arvamusel, et soovitus kui mittesiduv õigusakt võib adressaatidele olla lühikese kasutusajaga vahend, mis ei võimalda keskpikas perspektiivis eesmärki saavutada, seda enam et võrdlusalus tuleb koostada iga liikmesriigi hüpoteetilise riikliku kvalifikatsiooniraamistiku abil. |
| --- | --- |

4.6

Seoses Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule antud õigusliku vormiga tervitab komitee analüüsi, mis teostati komisjoni dokumendis ettepaneku mõjude hindamise kohta (5), ja sedastab, et soovitusi üld- ja kutsehariduse ning liikuvuse vallas on liikmesriikides suuremal või vähemal määral toetatud. EMSK on siiski arvamusel, et soovitus kui mittesiduv õigusakt võib adressaatidele olla lühikese kasutusajaga vahend, mis ei võimalda keskpikas perspektiivis eesmärki saavutada, seda enam et võrdlusalus tuleb koostada iga liikmesriigi hüpoteetilise riikliku kvalifikatsiooniraamistiku abil.

| 4.7 | Sellel taustal koostasid viis liikmesriiki kooskõlas Budapestis 2006. aasta veebruaris toimunud konverentsi tulemustega juba riikliku kvalifikatsiooniraamistiku ja ülejäänud liikmesriigid kas tegelevad praegu oma kvalifikatsiooniraamistike koostamisega või on teatanud oma kavast see koostada, või siis ei kavatsegi oma riigis välja töötada riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku. |
| --- | --- |

4.7

Sellel taustal koostasid viis liikmesriiki kooskõlas Budapestis 2006. aasta veebruaris toimunud konverentsi tulemustega juba riikliku kvalifikatsiooniraamistiku ja ülejäänud liikmesriigid kas tegelevad praegu oma kvalifikatsiooniraamistike koostamisega või on teatanud oma kavast see koostada, või siis ei kavatsegi oma riigis välja töötada riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku.

| 4.8 | Need märgid viitavad sellele, et selle ettevõtmise lõpuleviimine võib oodatust raskemaks osutuda ja et Euroopa kvalifikatsiooniraamistik jääb ilma riikliku kvalifikatsiooniraamistikuta sisutühjaks, sest nagu on kirjas komisjoni dokumendis „Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku suunas elukestva õppe valdkonnas” (6): „Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku seisukohalt oleks optimaalne, kui iga riik koostaks eraldiseisva riikliku kvalifikatsiooniraamistiku ja seoks selle Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga.” |
| --- | --- |

4.8

Need märgid viitavad sellele, et selle ettevõtmise lõpuleviimine võib oodatust raskemaks osutuda ja et Euroopa kvalifikatsiooniraamistik jääb ilma riikliku kvalifikatsiooniraamistikuta sisutühjaks, sest nagu on kirjas komisjoni dokumendis „Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku suunas elukestva õppe valdkonnas” (6): „Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku seisukohalt oleks optimaalne, kui iga riik koostaks eraldiseisva riikliku kvalifikatsiooniraamistiku ja seoks selle Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga.”

| 4.9 | EMSK arvamuse kohaselt peaks eri riikide ja haridusvaldkondade formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe kvalifikatsioonide valideerimine ja tunnustamine olema suurema läbipaistvuse ja parema kvaliteedi tagamise teel enam prioritiseeritud. Sellega kinnitab EMSK nõukogu 27. juuni 2002. aasta elukestvat õpet puudutavat resolutsiooni (7). Ei tohi aga unustada, et nõukogu kutsub samas resolutsioonis komisjoni üles välja arendama kvalifikatsioonide tunnustamise raamistikku kõrghariduse ja kutsehariduse alal. Sellega rõhutab EMSK uue argumendi toel, et jõupingutustega Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kaheksa võrdlustaseme koostamiseks ei saa protsess lõppeda ega saa teha seda sõltuvaks liikmesriikide vabatahtlikkusest, st kasutada soovituse õiguslikku vormi. |
| --- | --- |

4.9

EMSK arvamuse kohaselt peaks eri riikide ja haridusvaldkondade formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe kvalifikatsioonide valideerimine ja tunnustamine olema suurema läbipaistvuse ja parema kvaliteedi tagamise teel enam prioritiseeritud. Sellega kinnitab EMSK nõukogu 27. juuni 2002. aasta elukestvat õpet puudutavat resolutsiooni (7). Ei tohi aga unustada, et nõukogu kutsub samas resolutsioonis komisjoni üles välja arendama kvalifikatsioonide tunnustamise raamistikku kõrghariduse ja kutsehariduse alal. Sellega rõhutab EMSK uue argumendi toel, et jõupingutustega Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kaheksa võrdlustaseme koostamiseks ei saa protsess lõppeda ega saa teha seda sõltuvaks liikmesriikide vabatahtlikkusest, st kasutada soovituse õiguslikku vormi.

| 4.10 | EMSK arvates peab komisjon välja selgitama, millised oleksid tagajärjed kõnealusele protsessile, kui üks või mitu liikmesriiki ei koostakski riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku või ei seoks seda Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga. EMSK peab seetõttu otstarbekaks, et komisjon analüüsiks seda stsenaariumi ja teeks ettepanekuid võimalike lahenduste kohta, et ei tekiks hiljem seisu, kus ei osata ettenägematule olukorrale reageerida. Lõplikus ettepanekus tuleks näha ette stiimuleid kõnealuse vahendi ülevõtmiseks liikmesriikide poolt. |
| --- | --- |

4.10

EMSK arvates peab komisjon välja selgitama, millised oleksid tagajärjed kõnealusele protsessile, kui üks või mitu liikmesriiki ei koostakski riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku või ei seoks seda Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga. EMSK peab seetõttu otstarbekaks, et komisjon analüüsiks seda stsenaariumi ja teeks ettepanekuid võimalike lahenduste kohta, et ei tekiks hiljem seisu, kus ei osata ettenägematule olukorrale reageerida. Lõplikus ettepanekus tuleks näha ette stiimuleid kõnealuse vahendi ülevõtmiseks liikmesriikide poolt.

| 4.11 | EMSK ei taotle ei ühtse üld- ja kutseharidussüsteemi sisseviimist kogu Euroopa Liidus ega taha ka liikmesriikidele ette kirjutada, milliseid kvalifikatsioone nende haridusasutused peaksid väljastama. Komitee tahab pigem viidata sellele, et samme läbipaistvuse ning kvalifikatsioonide liikmesriikidevahelise tunnustamise ja ülekandmise suunas tuleb kindlustada. See nõuab samuti tõhusaid mehhanisme liikmesriikide tasandil kvaliteedi tagamiseks, eelkõige tunnistusi väljaandvate asutuste puhul. Ilma selle tegevusraamistikuta ei ole üliõpilaste ja kutseõpilaste liikuvusel eriti mõtet ja töötajate liikuvus on pärsitud.
  Riiklikul ja piirkondlikul tasandil tuleks riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku puudutavad otsused langetada koos sotsiaalpartneritega. Sotsiaalpartnerid peaksid koos vastavate ametiasutustega määratlema ja kohaldama riikliku kvalifikatsiooniraamistiku väljatöötamise põhimõtted, eeskirjad ja eesmärgid. Samuti tuleb arvesse võtta kõnealuses valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli. |
| --- | --- |

4.11

EMSK ei taotle ei ühtse üld- ja kutseharidussüsteemi sisseviimist kogu Euroopa Liidus ega taha ka liikmesriikidele ette kirjutada, milliseid kvalifikatsioone nende haridusasutused peaksid väljastama. Komitee tahab pigem viidata sellele, et samme läbipaistvuse ning kvalifikatsioonide liikmesriikidevahelise tunnustamise ja ülekandmise suunas tuleb kindlustada. See nõuab samuti tõhusaid mehhanisme liikmesriikide tasandil kvaliteedi tagamiseks, eelkõige tunnistusi väljaandvate asutuste puhul. Ilma selle tegevusraamistikuta ei ole üliõpilaste ja kutseõpilaste liikuvusel eriti mõtet ja töötajate liikuvus on pärsitud.

Riiklikul ja piirkondlikul tasandil tuleks riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku puudutavad otsused langetada koos sotsiaalpartneritega. Sotsiaalpartnerid peaksid koos vastavate ametiasutustega määratlema ja kohaldama riikliku kvalifikatsiooniraamistiku väljatöötamise põhimõtted, eeskirjad ja eesmärgid. Samuti tuleb arvesse võtta kõnealuses valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli.

| 4.12 | Soovituse ettepanekus nähakse ette Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku nõuanderühma loomine, mille ülesanne on kontrollida, koordineerida ja tagada kvaliteet ning ühtsus riiklike kvalifikatsioonisüsteemide sidumisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga. Kriteeriumide ühtsuse tagamiseks riiklike süsteemide sidumisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga peaks nõuanderühm, arvestades selle kavandatavat koosseisu, vastutama ka riiklike kvalifikatsioonitasemete ja Euroopa raamistiku sidumise valideerimise eest, enne kui tasemete vastavused lõplikult kindlaks määratakse. |
| --- | --- |

4.12

Soovituse ettepanekus nähakse ette Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku nõuanderühma loomine, mille ülesanne on kontrollida, koordineerida ja tagada kvaliteet ning ühtsus riiklike kvalifikatsioonisüsteemide sidumisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga. Kriteeriumide ühtsuse tagamiseks riiklike süsteemide sidumisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga peaks nõuanderühm, arvestades selle kavandatavat koosseisu, vastutama ka riiklike kvalifikatsioonitasemete ja Euroopa raamistiku sidumise valideerimise eest, enne kui tasemete vastavused lõplikult kindlaks määratakse.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1 | Soovituse ettepaneku punkti „Ettepaneku õiguslik külg” alapunkti „Subsidiaarsuse põhimõte” lõpus viidatakse ELi 25 liikmesriigile. Seda tuleb muuta, sest pärast viimast laienemist on ELis 27 liikmesriiki. |
| --- | --- |

5.1

Soovituse ettepaneku punkti „Ettepaneku õiguslik külg” alapunkti „Subsidiaarsuse põhimõte” lõpus viidatakse ELi 25 liikmesriigile. Seda tuleb muuta, sest pärast viimast laienemist on ELis 27 liikmesriiki.

| 5.2 | Komitee arvates on soovituse ettepanekus liikmesriikidele esitatud tähtajad liiga lühikesed, eelkõige punktis 2 esitatud tähtaeg, arvestades riiklike kvalifikatsiooniraamistike olukorda liikmesriikides. Tähtaeg on soovitav, kuid praegust olukorda arvestades tõenäoline, et see protsess võtab kauem aega. |
| --- | --- |

5.2

Komitee arvates on soovituse ettepanekus liikmesriikidele esitatud tähtajad liiga lühikesed, eelkõige punktis 2 esitatud tähtaeg, arvestades riiklike kvalifikatsiooniraamistike olukorda liikmesriikides. Tähtaeg on soovitav, kuid praegust olukorda arvestades tõenäoline, et see protsess võtab kauem aega.

| 5.3 | Soovituse ettepanekus sätestatud komisjoni ülesannete hulgas on ka punktis 3 esitatud ülesanne jälgida võetud meetmeid, esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne saadud kogemuste kohta ning vajaduse korral vaadata soovitus uuesti läbi. Komitee leiab, et kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 149 lõikega 4 ja artikli 150 lõikega 4 tuleks kõnealune aruanne esitada ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. |
| --- | --- |

5.3

Soovituse ettepanekus sätestatud komisjoni ülesannete hulgas on ka punktis 3 esitatud ülesanne jälgida võetud meetmeid, esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne saadud kogemuste kohta ning vajaduse korral vaadata soovitus uuesti läbi. Komitee leiab, et kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 149 lõikega 4 ja artikli 150 lõikega 4 tuleks kõnealune aruanne esitada ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

| 5.4 | Komitee arvates tuleks I lisas esitatud kirjeldused sõnastada lihtsamalt, et neid mõistetavamaks, selgemaks ja konkreetsemaks muuta, ning kasutada vähem akadeemilist ja rohkem kutseõppele lähedasemat sõnastust, sest tegemist on kriteeriumidega, mille põhjal toimub tasemete sidumine. Kõnealuse kirjelduste lisaga võiks kaasneda teine, selgitav lisa, mis võimaldaks kvalifikatsioonid kokku viia tasemetega, et hiljem lihtsustada nende võrdlemist liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

5.4

Komitee arvates tuleks I lisas esitatud kirjeldused sõnastada lihtsamalt, et neid mõistetavamaks, selgemaks ja konkreetsemaks muuta, ning kasutada vähem akadeemilist ja rohkem kutseõppele lähedasemat sõnastust, sest tegemist on kriteeriumidega, mille põhjal toimub tasemete sidumine. Kõnealuse kirjelduste lisaga võiks kaasneda teine, selgitav lisa, mis võimaldaks kvalifikatsioonid kokku viia tasemetega, et hiljem lihtsustada nende võrdlemist liikmesriikide vahel.

| 5.5 | Selged määratlused aitavad aru saada dokumendis kasutatud mõistete tähendusest. Sellega seoses leiab komitee, et mõned määratlused komisjoni dokumendis „Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku suunas elukestva õppe valdkonnas” (8) on selgemad kui kõnealuses soovituse ettepanekus. Konkreetsemalt teeb komitee näiteks ettepaneku, et „pädevuse” määratlus asendataks nimetatud dokumendi leheküljel 47 esitatud määratlusega. |
| --- | --- |

5.5

Selged määratlused aitavad aru saada dokumendis kasutatud mõistete tähendusest. Sellega seoses leiab komitee, et mõned määratlused komisjoni dokumendis „Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku suunas elukestva õppe valdkonnas” (8) on selgemad kui kõnealuses soovituse ettepanekus. Konkreetsemalt teeb komitee näiteks ettepaneku, et „pädevuse” määratlus asendataks nimetatud dokumendi leheküljel 47 esitatud määratlusega.

| 5.6 | Komitee toetab Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kolme viimase taseme ja Bologna kvalifikatsiooniraamistiku akadeemiliste kraadide (bakalaureus, magister ja doktor) vastavust. Nendel haridusetappidel tuleks saadud teadmisi, oskusi ja pädevusi liigitada vastavalt kõrghariduses saavutatud õppetasemele. |
| --- | --- |

5.6

Komitee toetab Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kolme viimase taseme ja Bologna kvalifikatsiooniraamistiku akadeemiliste kraadide (bakalaureus, magister ja doktor) vastavust. Nendel haridusetappidel tuleks saadud teadmisi, oskusi ja pädevusi liigitada vastavalt kõrghariduses saavutatud õppetasemele.

| 5.7 | Komitee nõustub, et jätkuvalt tuleb liikmesriikides kõigil haridus- ja koolitustasemetel kohaldada kvaliteedikriteeriumeid. Komitee on seda seisukohta kinnitanud mitmel korral, nii arvamuses „Ettepanek: nõukogu soovitus Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel” (9) kui ka arvamuses „Ettepanek: nõukogu ja Euroopa Parlamendi soovitus edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel” (10). Viimati nimetatud arvamuses märkis komitee konkreetselt järgmist: „Kvaliteetse hariduse ja koolituse nõue on Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks väga oluline.” |
| --- | --- |

5.7

Komitee nõustub, et jätkuvalt tuleb liikmesriikides kõigil haridus- ja koolitustasemetel kohaldada kvaliteedikriteeriumeid. Komitee on seda seisukohta kinnitanud mitmel korral, nii arvamuses „Ettepanek: nõukogu soovitus Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel” (9) kui ka arvamuses „Ettepanek: nõukogu ja Euroopa Parlamendi soovitus edasise Euroopa koostöö kohta kõrghariduse kvaliteedi tagamisel” (10). Viimati nimetatud arvamuses märkis komitee konkreetselt järgmist: „Kvaliteetse hariduse ja koolituse nõue on Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks väga oluline.”

| 5.8 | Komitee väljendab täielikku toetust II lisa sisule. Aga et kohanduda kvaliteedisuundumustega, mida järgitakse praegu kõigis valdkondades, peaks komitee arvates II lisa pealkiri olema „Kvaliteedi pideva parandamise põhimõtted hariduse ja koolituse valdkonnas” ja II lisa sõnastus tuleks viia kooskõlla lisa pealkirjaga. |
| --- | --- |

5.8

Komitee väljendab täielikku toetust II lisa sisule. Aga et kohanduda kvaliteedisuundumustega, mida järgitakse praegu kõigis valdkondades, peaks komitee arvates II lisa pealkiri olema „Kvaliteedi pideva parandamise põhimõtted hariduse ja koolituse valdkonnas” ja II lisa sõnastus tuleks viia kooskõlla lisa pealkirjaga.

| 5.9 | Komitee soovitab liikmesriikidel, nende haridus- ja koolituskeskustel ning sotsiaalpartneritel töötada Euroopa Kvaliteedijuhtimise Fondi mudeliga. See akrediteeritud mudel, mida EL toetab, võiks olla võrdlusraamistik, millele haridusasutused toetuksid oma pidevas kvaliteedi parandamise protsessis. |
| --- | --- |

5.9

Komitee soovitab liikmesriikidel, nende haridus- ja koolituskeskustel ning sotsiaalpartneritel töötada Euroopa Kvaliteedijuhtimise Fondi mudeliga. See akrediteeritud mudel, mida EL toetab, võiks olla võrdlusraamistik, millele haridusasutused toetuksid oma pidevas kvaliteedi parandamise protsessis.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  SEK(2005) 957.

1

(2)  A6-0248/2006, raportöör: hr MANN.

2

(3)  Vt EMSK 18. septembri 2002 arvamus teemal „Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine”, raportöör: hr EHNMARK, ELT C 61, 14.3.2003.

3

(4)  KOM(2002) 119 lõplik.

4

(5)  KOM(2006) 479 lõplik.

5

(6)  SEK(2005) 957.

6

(7)  ELT C 163/1, 9.7.2002.

7

(8)  SEK(2005) 957.

8

(9)  Vt EMSK 29. oktoobri 1997. aasta arvamus teemal „Euroopa koostöö kõrghariduse kvaliteedi tagamisel”, raportöör: hr RODRÍGUEZ GARCIA-CARO, EÜT C 19, 21.1.1998.

9

(10)  Vt EMSK 6. aprilli 2005. aasta arvamus teemal „Kõrghariduse kvaliteedi tagamine”, raportöör: hr SOARES, ELT C 255, 14.10.2005.

10

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/78

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel””

KOM(2006) 625 lõplik

(2007/C 175/19)

24. oktoobril 2006 otsustas komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel””.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 2. mail 2007. Raportöör oli pr van Turnhout ja kaasraportöör oli hr Janson.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai 2007. aasta istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 96, vastu hääletas 14, erapooletuks jäi 6.

1.   Kokkuvõte

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel”. Kuid komitee nendib kahetsusega, et teatis ei küündi ulatusliku strateegiani, mille koostamisele kutsuti nõukogu 5. juuni 2001. aasta järeldustes. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel”. Kuid komitee nendib kahetsusega, et teatis ei küündi ulatusliku strateegiani, mille koostamisele kutsuti nõukogu 5. juuni 2001. aasta järeldustes.

| 1.2 | Kõnealuses arvamuses käsitletakse alkoholi põhjustatud kahju vähendamist rahvatervise aspektist: alkoholi kuritarvitamine ning alaealiste alkoholitarbimine suurendavad alkoholi põhjustatud kahju. |
| --- | --- |

1.2

Kõnealuses arvamuses käsitletakse alkoholi põhjustatud kahju vähendamist rahvatervise aspektist: alkoholi kuritarvitamine ning alaealiste alkoholitarbimine suurendavad alkoholi põhjustatud kahju.

| 1.3 | Komitee lootis, et komisjon esitab ulatuslikuma ja läbipaistvama analüüsi kõigi ELi asjaomaste poliitikavaldkondade kohta, nii nagu need on määratletud mõjuhinnangus, ning raskuste kohta, mis on ELi turueeskirjade tõttu mõnes liikmesriigis kvaliteetse tervishoiu- ja alkoholipoliitika säilitamisel tekkinud. |
| --- | --- |

1.3

Komitee lootis, et komisjon esitab ulatuslikuma ja läbipaistvama analüüsi kõigi ELi asjaomaste poliitikavaldkondade kohta, nii nagu need on määratletud mõjuhinnangus, ning raskuste kohta, mis on ELi turueeskirjade tõttu mõnes liikmesriigis kvaliteetse tervishoiu- ja alkoholipoliitika säilitamisel tekkinud.

| 1.4 | Komitee tuletab komisjonile meelde tolle asutamislepingujärgseid kohustusi ning soovitab tungivalt näidata üles sihikindlat juhtimist ja toetada aktiivselt liikmesriike nende püüetes pakkuda kõrgetasemelist tervisekaitset alkoholi põhjustatud kahju vähendamisega ning tagada riiklike poliitikameetmete täiendamine ühenduse meetmetega. |
| --- | --- |

1.4

Komitee tuletab komisjonile meelde tolle asutamislepingujärgseid kohustusi ning soovitab tungivalt näidata üles sihikindlat juhtimist ja toetada aktiivselt liikmesriike nende püüetes pakkuda kõrgetasemelist tervisekaitset alkoholi põhjustatud kahju vähendamisega ning tagada riiklike poliitikameetmete täiendamine ühenduse meetmetega.

| 1.5 | Komitee tunnistab, et kultuuritavad on Euroopas erinevad. Kavandatud algatustes ja meetmetes tuleks kõnealuste erinevustega arvestada. |
| --- | --- |

1.5

Komitee tunnistab, et kultuuritavad on Euroopas erinevad. Kavandatud algatustes ja meetmetes tuleks kõnealuste erinevustega arvestada.

| 1.6 | Komitee tervitab ühtse tõenditekogu koostamist, sealhulgas ühtlustatud määratluste loomist andmete kogumisele, mis tagavad tugeva ELi lisaväärtuse mõõtme. Komitee avaldab kahetsust, et enamik määratletud prioriteetsetest valdkondadest ei sisalda konkreetseid, selgelt mõõdetavate sihtide ja tähtaegadega eesmärke. |
| --- | --- |

1.6

Komitee tervitab ühtse tõenditekogu koostamist, sealhulgas ühtlustatud määratluste loomist andmete kogumisele, mis tagavad tugeva ELi lisaväärtuse mõõtme. Komitee avaldab kahetsust, et enamik määratletud prioriteetsetest valdkondadest ei sisalda konkreetseid, selgelt mõõdetavate sihtide ja tähtaegadega eesmärke.

| 1.7 | Komitee avaldab kahetsust, et komisjon ei tunnista teatises, et üks põhjustest, miks alkohol nii palju kahju põhjustab, on see, et alkohol on psühhoaktiivne aine, liiga suurtes kogustes tarbides mürgine ning teatud hulgal inimestel sõltuvust tekitav. |
| --- | --- |

1.7

Komitee avaldab kahetsust, et komisjon ei tunnista teatises, et üks põhjustest, miks alkohol nii palju kahju põhjustab, on see, et alkohol on psühhoaktiivne aine, liiga suurtes kogustes tarbides mürgine ning teatud hulgal inimestel sõltuvust tekitav.

| 1.8 | Komitee toetab täiel määral laste õigusi ning leiab, et lapsed vajavad oma haavatavuse ja eriliste vajaduste tõttu spetsiaalset kaitset ja tähelepanu, sh asjakohast õiguslikku kaitset. Komitee soovitab strateegia eesmärke silmas pidades, et last käsitletaks kui iga alla kaheksateistkümne aastast isikut, kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga. |
| --- | --- |

1.8

Komitee toetab täiel määral laste õigusi ning leiab, et lapsed vajavad oma haavatavuse ja eriliste vajaduste tõttu spetsiaalset kaitset ja tähelepanu, sh asjakohast õiguslikku kaitset. Komitee soovitab strateegia eesmärke silmas pidades, et last käsitletaks kui iga alla kaheksateistkümne aastast isikut, kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga.

| 1.9 | Komitee soovitab tungivalt, et konkreetseks eesmärgiks seataks laste kokkupuute vähendamine alkoholitoodete ja -reklaamiga, et lapsi tõhusamalt kaitsta. |
| --- | --- |

1.9

Komitee soovitab tungivalt, et konkreetseks eesmärgiks seataks laste kokkupuute vähendamine alkoholitoodete ja -reklaamiga, et lapsi tõhusamalt kaitsta.

| 1.10 | Komitee kutsub komisjoni üles käsitlema alkoholi tekitatud kahju majanduslikke tagajärgi. Alkoholi negatiivsed tagajärjed on vastuolus Lissaboni strateegia eesmärkidega ning mõjutavad tööd, ühiskonda ja majandust. |
| --- | --- |

1.10

Komitee kutsub komisjoni üles käsitlema alkoholi tekitatud kahju majanduslikke tagajärgi. Alkoholi negatiivsed tagajärjed on vastuolus Lissaboni strateegia eesmärkidega ning mõjutavad tööd, ühiskonda ja majandust.

| 1.11 | EMSK tervitab alkoholi- ja tervisefoorumi loomist, mis võiks asjaomastele sidusrühmadele anda kasuliku dialoogiplatvormi ning viia konkreetsete meetmeteni alkoholi põhjustatud kahju vähendamiseks. Komitee tervitaks võimalust osaleda alkoholi- ja tervisefoorumil vaatlejana. |
| --- | --- |

1.11

EMSK tervitab alkoholi- ja tervisefoorumi loomist, mis võiks asjaomastele sidusrühmadele anda kasuliku dialoogiplatvormi ning viia konkreetsete meetmeteni alkoholi põhjustatud kahju vähendamiseks. Komitee tervitaks võimalust osaleda alkoholi- ja tervisefoorumil vaatlejana.

| 1.12 | Komitee soovitab tungivalt, et koolitus- ja teadlikkust tõstvad algatused oleksid üks osa alkoholi tekitatud kahju vähendamise üldisest integreeritud strateegiast. |
| --- | --- |

1.12

Komitee soovitab tungivalt, et koolitus- ja teadlikkust tõstvad algatused oleksid üks osa alkoholi tekitatud kahju vähendamise üldisest integreeritud strateegiast.

| 1.13 | Komitee avaldab muret häiriva vastuolu üle alkoholi tekitatud kahju vähendamise uuringute tulemusena leitud tõhusate meetmete ja väljapakutud ühenduse meetmete vahel. Teatises on kavandatud meetmetena sageli nimetatud koolitust ja teavitamist. Kuid uurimistulemused näitavad, et nende meetmete tõhusus alkoholi põhjustatud kahju vähendamisel on väike. |
| --- | --- |

1.13

Komitee avaldab muret häiriva vastuolu üle alkoholi tekitatud kahju vähendamise uuringute tulemusena leitud tõhusate meetmete ja väljapakutud ühenduse meetmete vahel. Teatises on kavandatud meetmetena sageli nimetatud koolitust ja teavitamist. Kuid uurimistulemused näitavad, et nende meetmete tõhusus alkoholi põhjustatud kahju vähendamisel on väike.

2.   Taustteave

| 2.1 | Euroopa Liidul on pädevus ja kohustus tegeleda alkoholi kuritarvitamisega seotud tervishoiuprobleemidega. EÜ asutamislepingu (1) artikli 152 lõikes 1 on öeldud: „Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.” Lisaks on öeldud: „Ühenduse meetmed, mis täiendavad riikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele.” |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Liidul on pädevus ja kohustus tegeleda alkoholi kuritarvitamisega seotud tervishoiuprobleemidega. EÜ asutamislepingu (1) artikli 152 lõikes 1 on öeldud: „Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.” Lisaks on öeldud: „Ühenduse meetmed, mis täiendavad riikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele.”

| 2.2 | 2001. aastal võttis nõukogu vastu soovituse noorte, eriti laste ja noorukite alkoholitarbimise kohta (2) ning kutsus komisjoni üles järgima, hindama ja kontrollima sellealaseid arengusuundi ja võetud meetmeid ning teatama vajadusest edasiste meetmete järele. |
| --- | --- |

2.2

2001. aastal võttis nõukogu vastu soovituse noorte, eriti laste ja noorukite alkoholitarbimise kohta (2) ning kutsus komisjoni üles järgima, hindama ja kontrollima sellealaseid arengusuundi ja võetud meetmeid ning teatama vajadusest edasiste meetmete järele.

| 2.3 | 5. juuni 2001. aasta järeldustes kutsus nõukogu komisjoni üles koostama ettepanekuid ühenduse ulatusliku strateegia kohta, mille eesmärk oleks vähendada alkoholi põhjustatud kahju ja mis täiendaks riiklikke poliitikameetmeid. Nõukogu kordas oma üleskutset 2004. aasta juunis. (3) |
| --- | --- |

2.3

5. juuni 2001. aasta järeldustes kutsus nõukogu komisjoni üles koostama ettepanekuid ühenduse ulatusliku strateegia kohta, mille eesmärk oleks vähendada alkoholi põhjustatud kahju ja mis täiendaks riiklikke poliitikameetmeid. Nõukogu kordas oma üleskutset 2004. aasta juunis. (3)

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel” (4). |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel” (4).

| 3.1.1 | Alkoholi tarbimises ja alkoholi tekitatud kahju erineb riigiti märkimisväärselt nii koguste, nähtuse vormide kui ka ohu osas, mida see tervisele ja ühiskonnale tähendab. Selles kontekstis leiab EMSK, et pakutavaid ühenduse meetmeid, mis on kooskõlas liikmesriikide pädevustega, tuleks pigem tõlgendada kui ühiseid suundumusi, mis lähtuvad üldiselt heakskiidetud põhimõtetest võitluses alkoholismi ja selle vormide vastu. Seoses kõnealuste ühiste suundumustega peaks iga liikmesriik määratlema tegevuse viisid, võtted ja intensiivsuse. |
| --- | --- |

3.1.1

Alkoholi tarbimises ja alkoholi tekitatud kahju erineb riigiti märkimisväärselt nii koguste, nähtuse vormide kui ka ohu osas, mida see tervisele ja ühiskonnale tähendab. Selles kontekstis leiab EMSK, et pakutavaid ühenduse meetmeid, mis on kooskõlas liikmesriikide pädevustega, tuleks pigem tõlgendada kui ühiseid suundumusi, mis lähtuvad üldiselt heakskiidetud põhimõtetest võitluses alkoholismi ja selle vormide vastu. Seoses kõnealuste ühiste suundumustega peaks iga liikmesriik määratlema tegevuse viisid, võtted ja intensiivsuse.

| 3.2 | Kuid komitee nendib kahetsusega, et teatis ei küündi ulatusliku strateegiani, mille koostamisele kutsuti nõukogu järeldustes, hoolimata pikast arenguprotsessist, alkoholitarbimisega seotud probleemidest terves Euroopa Liidus ning nende mõjust Euroopa kodanike tervisele, sotsiaalsele heaolule ja majanduslikule jõukusele. |
| --- | --- |

3.2

Kuid komitee nendib kahetsusega, et teatis ei küündi ulatusliku strateegiani, mille koostamisele kutsuti nõukogu järeldustes, hoolimata pikast arenguprotsessist, alkoholitarbimisega seotud probleemidest terves Euroopa Liidus ning nende mõjust Euroopa kodanike tervisele, sotsiaalsele heaolule ja majanduslikule jõukusele.

| 3.3 | Nõukogu kutsus komisjoni üles pakkuma kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades välja ühenduse meetmeid, mille abil tagada tervisekaitse kõrge tase. Nimetatud poliitikavaldkonnad hõlmavad aktsiisi, transporti, reklaami, turundust, sponsorlust, tarbijakaitset ja teadustööd, austades samas aga liikmesriikide pädevust. |
| --- | --- |

3.3

Nõukogu kutsus komisjoni üles pakkuma kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades välja ühenduse meetmeid, mille abil tagada tervisekaitse kõrge tase. Nimetatud poliitikavaldkonnad hõlmavad aktsiisi, transporti, reklaami, turundust, sponsorlust, tarbijakaitset ja teadustööd, austades samas aga liikmesriikide pädevust.

| 3.4 | Komitee tervitab nendingut, et alkoholi kuritarvitamine on üks peamisi tervist määravaid tegureid ning halva tervise ja varase surma põhjuseid Euroopa Liidus. Paljude alkoholi põhjustatud tervisehäirete puhul ei ole olemas „ohutut” alkoholikogust. (5) |
| --- | --- |

3.4

Komitee tervitab nendingut, et alkoholi kuritarvitamine on üks peamisi tervist määravaid tegureid ning halva tervise ja varase surma põhjuseid Euroopa Liidus. Paljude alkoholi põhjustatud tervisehäirete puhul ei ole olemas „ohutut” alkoholikogust. (5)

| 3.5 | Komitee avaldab kahetsust, et komisjon ei tunnista teatises, et üks põhjustest, miks alkohol nii palju kahju tekitab, on see, et alkohol on psühhoaktiivne aine, liiga suurtes kogustes tarbides mürgine ning teatud hulgal inimestel sõltuvust tekitav. See valmistab pettumust, arvestades asjaolu, et strateegia on välja töötanud komisjoni rahvatervise direktoraat, kellel on ulatuslikud meditsiinilised teadmised. |
| --- | --- |

3.5

Komitee avaldab kahetsust, et komisjon ei tunnista teatises, et üks põhjustest, miks alkohol nii palju kahju tekitab, on see, et alkohol on psühhoaktiivne aine, liiga suurtes kogustes tarbides mürgine ning teatud hulgal inimestel sõltuvust tekitav. See valmistab pettumust, arvestades asjaolu, et strateegia on välja töötanud komisjoni rahvatervise direktoraat, kellel on ulatuslikud meditsiinilised teadmised.

| 3.6 | Komitee tervitab komisjoni kinnitust, et alkoholi kuritarvitamine ei mõjuta negatiivselt mitte ainult tarbijat ennast vaid ka teisi inimesi, eriti õnnetuste, vigastuste ja vägivalla kaudu. Komitee tunnistab, et ohule on kõige haavatavamad lapsed ning haavatavad on ka õpiraskustega ja vaimse tervise probleemidega inimesed ning alkoholi- ja teiste uimastite sõltlased. |
| --- | --- |

3.6

Komitee tervitab komisjoni kinnitust, et alkoholi kuritarvitamine ei mõjuta negatiivselt mitte ainult tarbijat ennast vaid ka teisi inimesi, eriti õnnetuste, vigastuste ja vägivalla kaudu. Komitee tunnistab, et ohule on kõige haavatavamad lapsed ning haavatavad on ka õpiraskustega ja vaimse tervise probleemidega inimesed ning alkoholi- ja teiste uimastite sõltlased.

| 3.7 | Paljudes riikides on tõsine probleem koduvägivald (6). Komitee nõuab sellele probleemile erilise tähelepanu pööramist, sest seos koduvägivalla ja suure alkoholitarbimise vahel on tugev (7). Kuigi koduvägivalda võib esineda ka alkoholimõjuta, põhjustab suur alkoholitarbimine teatud inimeste puhul teatud tingimustes vägivaldsust. Suure alkoholitarbimisega kaasneb rohkem vägivallategusid ja suurem vägivaldsus. On tõestatud, et alkoholisõltuvuse ravi vähendab lähisuhtevägivalda. Suure alkoholitarbimise vähenemine ei too kasu mitte ainult vägivalla ohvritele ja toimepanijatele vaid ka sellistes peredes elavatele lastele. |
| --- | --- |

3.7

Paljudes riikides on tõsine probleem koduvägivald (6). Komitee nõuab sellele probleemile erilise tähelepanu pööramist, sest seos koduvägivalla ja suure alkoholitarbimise vahel on tugev (7). Kuigi koduvägivalda võib esineda ka alkoholimõjuta, põhjustab suur alkoholitarbimine teatud inimeste puhul teatud tingimustes vägivaldsust. Suure alkoholitarbimisega kaasneb rohkem vägivallategusid ja suurem vägivaldsus. On tõestatud, et alkoholisõltuvuse ravi vähendab lähisuhtevägivalda. Suure alkoholitarbimise vähenemine ei too kasu mitte ainult vägivalla ohvritele ja toimepanijatele vaid ka sellistes peredes elavatele lastele.

| 3.8 | Euroopa saatus sõltub terve ja tootliku elanikkonna olemasolust. Seepärast tekitavad komiteele suurt muret tõendid selle kohta, et alkoholi kuritarvitamisest tulenevate haiguste all kannatavad järjest sagedamini noored (8). |
| --- | --- |

3.8

Euroopa saatus sõltub terve ja tootliku elanikkonna olemasolust. Seepärast tekitavad komiteele suurt muret tõendid selle kohta, et alkoholi kuritarvitamisest tulenevate haiguste all kannatavad järjest sagedamini noored (8).

| 3.9 | Kuigi alkoholitarbimisega seotud kultuuritavad Euroopas on jätkuvalt erinevad, on noorte täiskasvanute ja laste joomisharjumused muutunud järjest sarnasemaks. Komiteele teeb muret alkoholi kuritarvitamine, eriti juhusliku suure alkoholitarbimise ehk joomingute sagenemine noorte täiskasvanute ja laste seas paljudes liikmesriikides viimase kümne aasta jooksul. Kui ühiskond kiidab heaks elustiili, mille lahutamatu osa on alkohol, siis julgustab see alkoholi kuritarvitama. |
| --- | --- |

3.9

Kuigi alkoholitarbimisega seotud kultuuritavad Euroopas on jätkuvalt erinevad, on noorte täiskasvanute ja laste joomisharjumused muutunud järjest sarnasemaks. Komiteele teeb muret alkoholi kuritarvitamine, eriti juhusliku suure alkoholitarbimise ehk joomingute sagenemine noorte täiskasvanute ja laste seas paljudes liikmesriikides viimase kümne aasta jooksul. Kui ühiskond kiidab heaks elustiili, mille lahutamatu osa on alkohol, siis julgustab see alkoholi kuritarvitama.

| 3.10 | Komitee soovitab komisjonil tunnistada asjaolu, et tavaliselt mõõdukalt alkoholi tarbivad inimesed, kes aeg-ajalt alkoholi kuritarvitavad, tekitavad suurt alkoholi põhjustatud kahju, näiteks joobeseisundis autot juhtides, avalikes kohtades alkoholi põhjustatud vägivalda toime pannes või tarbides alkoholi suurtes kogustes spordi- ja muudel üritustel. Selline juhuslik alkoholi kuritarvitamine enamiku mõõdukalt alkoholi tarbivate inimeste seas võib põhjustada märkimisväärseid rahvatervise ja avaliku julgeoleku probleeme. (9) |
| --- | --- |

3.10

Komitee soovitab komisjonil tunnistada asjaolu, et tavaliselt mõõdukalt alkoholi tarbivad inimesed, kes aeg-ajalt alkoholi kuritarvitavad, tekitavad suurt alkoholi põhjustatud kahju, näiteks joobeseisundis autot juhtides, avalikes kohtades alkoholi põhjustatud vägivalda toime pannes või tarbides alkoholi suurtes kogustes spordi- ja muudel üritustel. Selline juhuslik alkoholi kuritarvitamine enamiku mõõdukalt alkoholi tarbivate inimeste seas võib põhjustada märkimisväärseid rahvatervise ja avaliku julgeoleku probleeme. (9)

| 3.11 | Strateegias juhitakse sõnaselgelt tähelepanu EÜ asutamislepingu järgsele ELi pädevusele täiendada rahvatervise kaitsele suunatud riiklikke poliitikameetmeid. Samuti märgitakse selles, et Euroopa Kohus on korduvalt kinnitanud, et alkoholi põhjustatud kahju vähendamine on oluline ja põhjendatud tervishoiueesmärk, mille saavutamiseks tuleb kasutada sobivaid ja subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas olevaid meetmeid. |
| --- | --- |

3.11

Strateegias juhitakse sõnaselgelt tähelepanu EÜ asutamislepingu järgsele ELi pädevusele täiendada rahvatervise kaitsele suunatud riiklikke poliitikameetmeid. Samuti märgitakse selles, et Euroopa Kohus on korduvalt kinnitanud, et alkoholi põhjustatud kahju vähendamine on oluline ja põhjendatud tervishoiueesmärk, mille saavutamiseks tuleb kasutada sobivaid ja subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas olevaid meetmeid.

| 3.12 | Eelöeldut arvestades lootis komitee, et komisjon esitab ulatuslikuma ja läbipaistvama analüüsi ELi kõigi asjaomaste poliitikavaldkondade kohta. |
| --- | --- |

3.12

Eelöeldut arvestades lootis komitee, et komisjon esitab ulatuslikuma ja läbipaistvama analüüsi ELi kõigi asjaomaste poliitikavaldkondade kohta.

| 3.13 | Komisjoni läbiviidud mõjuhinnang määratles küll kõik asjaomased poliitikavaldkonnad ja raskused, mis on mõnes liikmesriigis tekkinud kvaliteetse tervishoiu- ja alkoholipoliitika säilitamisel piiriülese tegevuse tõttu, näiteks piiriülese eraviisilise sisseveo ja piiriülese reklaami tõttu. Kuid alkoholistrateegia ei esita ühtegi ettepanekut selle probleemiga tegelemiseks. |
| --- | --- |

3.13

Komisjoni läbiviidud mõjuhinnang määratles küll kõik asjaomased poliitikavaldkonnad ja raskused, mis on mõnes liikmesriigis tekkinud kvaliteetse tervishoiu- ja alkoholipoliitika säilitamisel piiriülese tegevuse tõttu, näiteks piiriülese eraviisilise sisseveo ja piiriülese reklaami tõttu. Kuid alkoholistrateegia ei esita ühtegi ettepanekut selle probleemiga tegelemiseks.

4.   Kahjulike mõjude ülevaade

| 4.1 | Euroopa Liidus tarbitakse maailma piirkondadest kõige rohkem alkoholi, st 11 liitrit puhast alkoholi inimese kohta aastas (10). Kuigi üldine alkoholitarbimine on vähenemas, esineb järjest enam kahjulikumaid joomisharjumusi. |
| --- | --- |

4.1

Euroopa Liidus tarbitakse maailma piirkondadest kõige rohkem alkoholi, st 11 liitrit puhast alkoholi inimese kohta aastas (10). Kuigi üldine alkoholitarbimine on vähenemas, esineb järjest enam kahjulikumaid joomisharjumusi.

| 4.2 | Märkides, et enamik inimestest tarbib alkoholi mõistlikult, väljendab komitee siiski muret, et hinnanguliselt tarbib 55 miljonit täiskasvanut ELis (15 % täiskasvanud elanikkonnast) alkoholi regulaarselt kahjulikul tasemel (11). Alkoholi kuritarvitamine põhjustab ELis õnnetuste, maksahaiguste, vähi jms tõttu hinnanguliselt umbes 195 000 surmajuhtumit aastas. Alkoholi kuritarvitamine on kolmas peamine varase surma ja haiguste põhjus ELis. (12) |
| --- | --- |

4.2

Märkides, et enamik inimestest tarbib alkoholi mõistlikult, väljendab komitee siiski muret, et hinnanguliselt tarbib 55 miljonit täiskasvanut ELis (15 % täiskasvanud elanikkonnast) alkoholi regulaarselt kahjulikul tasemel (11). Alkoholi kuritarvitamine põhjustab ELis õnnetuste, maksahaiguste, vähi jms tõttu hinnanguliselt umbes 195 000 surmajuhtumit aastas. Alkoholi kuritarvitamine on kolmas peamine varase surma ja haiguste põhjus ELis. (12)

| 4.3 | Alkoholi kuritarvitamine mõjutab suuremate tervishoiu- ja sotsiaalkulude ning väiksema tootlikkuse tõttu ka majandust. Alkoholi tekitatud kahju ELi majandusele oli 2003. aastal hinnanguliselt 125 miljardit eurot ehk 1,3 % SKT-st, hõlmates kuritegevust, liiklusõnnetusi, tervishoidu, enneaegset surma ning haiguste ravi ja ennetamist (13). |
| --- | --- |

4.3

Alkoholi kuritarvitamine mõjutab suuremate tervishoiu- ja sotsiaalkulude ning väiksema tootlikkuse tõttu ka majandust. Alkoholi tekitatud kahju ELi majandusele oli 2003. aastal hinnanguliselt 125 miljardit eurot ehk 1,3 % SKT-st, hõlmates kuritegevust, liiklusõnnetusi, tervishoidu, enneaegset surma ning haiguste ravi ja ennetamist (13).

5.   Prioriteedid

| 5.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldab kahetsust, et viiest prioriteetsest valdkonnast nelja puhul ei sisalda teatis konkreetseid, selgelt mõõdetavate sihtide ja tähtaegadega eesmärke. |
| --- | --- |

5.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldab kahetsust, et viiest prioriteetsest valdkonnast nelja puhul ei sisalda teatis konkreetseid, selgelt mõõdetavate sihtide ja tähtaegadega eesmärke.

Laste kaitsmine

| 5.2 | Eriti haavatavad alkoholi põhjustatud kahju suhtes on lapsed. Hinnanguliselt mõjutab peredes tarvitatav alkohol negatiivselt 5 kuni 9 miljonit last, alkohol on 16 %-l juhtudest laste väärkohtlemise ja hooletussejätmise üks põhjustest ning põhjustab igal aastal 60 000 alakaalulise lapse sünni (14). |
| --- | --- |

5.2

Eriti haavatavad alkoholi põhjustatud kahju suhtes on lapsed. Hinnanguliselt mõjutab peredes tarvitatav alkohol negatiivselt 5 kuni 9 miljonit last, alkohol on 16 %-l juhtudest laste väärkohtlemise ja hooletussejätmise üks põhjustest ning põhjustab igal aastal 60 000 alakaalulise lapse sünni (14).

| 5.3 | Komisjon tunnistab laste õigusi ning toetab nende põhivajaduste rahuldamiseks vajalikke meetmeid. Komisjon peab laste õigusi üheks prioriteediks ning on märkinud, et lastel on õigus tõhusale kaitsele majandusliku ekspluateerimise ja väärkohtlemise kõigi vormide vastu (15). |
| --- | --- |

5.3

Komisjon tunnistab laste õigusi ning toetab nende põhivajaduste rahuldamiseks vajalikke meetmeid. Komisjon peab laste õigusi üheks prioriteediks ning on märkinud, et lastel on õigus tõhusale kaitsele majandusliku ekspluateerimise ja väärkohtlemise kõigi vormide vastu (15).

| 5.4 | Komitee toetab täiel määral laste õigusi ning leiab, et lapsed vajavad oma haavatavuse ja eriliste vajaduste tõttu spetsiaalset kaitset ja tähelepanu, sh asjakohast õiguslikku kaitset. Komitee tunnistab samuti perekonna olulist rolli ning liikmesriikide kohustust lapsevanemaid nende lapsekasvatamise ülesannetes aidata. (16) |
| --- | --- |

5.4

Komitee toetab täiel määral laste õigusi ning leiab, et lapsed vajavad oma haavatavuse ja eriliste vajaduste tõttu spetsiaalset kaitset ja tähelepanu, sh asjakohast õiguslikku kaitset. Komitee tunnistab samuti perekonna olulist rolli ning liikmesriikide kohustust lapsevanemaid nende lapsekasvatamise ülesannetes aidata. (16)

| 5.5 | Komitee möönab, et laste kokkupuude alkoholi põhjustatud kahjulike mõjudega võib neile kaasa tuua tõsiseid negatiivseid tagajärgi, sealhulgas hooletussejätmine, vaesus, sotsiaalne tõrjutus, väärkohtlemine ja vägivald, mis mõjutavad nende tervist, haridust ja heaolu nii sellel hetkel kui ka tulevases elus. |
| --- | --- |

5.5

Komitee möönab, et laste kokkupuude alkoholi põhjustatud kahjulike mõjudega võib neile kaasa tuua tõsiseid negatiivseid tagajärgi, sealhulgas hooletussejätmine, vaesus, sotsiaalne tõrjutus, väärkohtlemine ja vägivald, mis mõjutavad nende tervist, haridust ja heaolu nii sellel hetkel kui ka tulevases elus.

| 5.6 | Komitee soovitab tungivalt võtta kavandatava „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia” üheks konkreetseks eesmärgiks laste kaitsmine alkoholi põhjustatud kahju eest, kehtestades sellealaseid prioriteete ja kaasates see konsultatsiooniprotsessi. |
| --- | --- |

5.6

Komitee soovitab tungivalt võtta kavandatava „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia” üheks konkreetseks eesmärgiks laste kaitsmine alkoholi põhjustatud kahju eest, kehtestades sellealaseid prioriteete ja kaasates see konsultatsiooniprotsessi.

| 5.7 | Komitee soovitab, et ELi alkoholistrateegias käsitletaks last kui iga alla kaheksateistkümne aastast isikut, kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga ning nagu on kinnitatud teatises „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine”. |
| --- | --- |

5.7

Komitee soovitab, et ELi alkoholistrateegias käsitletaks last kui iga alla kaheksateistkümne aastast isikut, kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga ning nagu on kinnitatud teatises „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine”.

| 5.8 | Komitee kutsub komisjoni üles soodustama kohalike kogukondade võetavaid meetmeid, sest uuringute tulemused näitavad, et selline lähenemisviis aitab vähendada alaealiste alkoholi kuritarvitamist ning alkoholi põhjustatud kahju. Tõhusad kogukondlikud meetmed ühendavad endas kohaliku poliitika ja praktika kujundamise, mida toetavad teavitustöö ja koolitus ning mis hõlmab kõiki asjaomaseid sidusrühmi. (17) |
| --- | --- |

5.8

Komitee kutsub komisjoni üles soodustama kohalike kogukondade võetavaid meetmeid, sest uuringute tulemused näitavad, et selline lähenemisviis aitab vähendada alaealiste alkoholi kuritarvitamist ning alkoholi põhjustatud kahju. Tõhusad kogukondlikud meetmed ühendavad endas kohaliku poliitika ja praktika kujundamise, mida toetavad teavitustöö ja koolitus ning mis hõlmab kõiki asjaomaseid sidusrühmi. (17)

| 5.9 | Komitee kutsub komisjoni üles tunnustama Maailma Terviseorganisatsiooni „Euroopa Alkoholihartat” (18), mille ELi kõik liikmesriigid 1995. aastal vastu võtsid, ning eelkõige selle järgmist eetikapõhimõtet: „Kõigil lastel ja noorukitel on õigus kasvada üles keskkonnas, mis on kaitstud alkoholitarbimise negatiivsete tagajärgede ning, nii palju kui võimalik, ka alkohoolsete jookide propageerimise eest”. |
| --- | --- |

5.9

Komitee kutsub komisjoni üles tunnustama Maailma Terviseorganisatsiooni „Euroopa Alkoholihartat” (18), mille ELi kõik liikmesriigid 1995. aastal vastu võtsid, ning eelkõige selle järgmist eetikapõhimõtet: „Kõigil lastel ja noorukitel on õigus kasvada üles keskkonnas, mis on kaitstud alkoholitarbimise negatiivsete tagajärgede ning, nii palju kui võimalik, ka alkohoolsete jookide propageerimise eest”.

| 5.10 | Euroopa Liidu Nõukogu soovituses kutsuti liikmesriike üles looma tõhusaid mehhanisme reklaami, turunduse ja jaekaubanduse valdkonnas ning tagama, et alkoholitooteid ei kujundataks ega reklaamitaks lapsi ja noorukeid silmas pidades. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu Euroopa teismeliste seas praegu valitsevale trendile juua alkoholi sisaldavaid karastusjooke (alcopops (19)). |
| --- | --- |

5.10

Euroopa Liidu Nõukogu soovituses kutsuti liikmesriike üles looma tõhusaid mehhanisme reklaami, turunduse ja jaekaubanduse valdkonnas ning tagama, et alkoholitooteid ei kujundataks ega reklaamitaks lapsi ja noorukeid silmas pidades. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu Euroopa teismeliste seas praegu valitsevale trendile juua alkoholi sisaldavaid karastusjooke (alcopops (19)).

| 5.11 | Joomingute sagenemine ja alkoholitarbimise varane alustamine paljude liikmesriikide laste seas näitab, et praegu kohaldatavad meetmed ei avalda soovitud mõju. Komisjon möönab oma teatises vajadust kaaluda edasiste meetmete võtmist alaealiste alkoholitarbimise ja alkoholi kuritarvitamise piiramiseks noorte seas. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu Euroopa teismeliste seas praegu valitsevale trendile juua alkoholi sisaldavaid karastusjooke (alcopops). |
| --- | --- |

5.11

Joomingute sagenemine ja alkoholitarbimise varane alustamine paljude liikmesriikide laste seas näitab, et praegu kohaldatavad meetmed ei avalda soovitud mõju. Komisjon möönab oma teatises vajadust kaaluda edasiste meetmete võtmist alaealiste alkoholitarbimise ja alkoholi kuritarvitamise piiramiseks noorte seas. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu Euroopa teismeliste seas praegu valitsevale trendile juua alkoholi sisaldavaid karastusjooke (alcopops).

| 5.12 | Komitee soovitab tungivalt, et konkreetseks eesmärgiks seataks laste kokkupuute vähendamine alkoholitoodete ja -reklaamiga, et lapsi tõhusamalt kaitsta. |
| --- | --- |

5.12

Komitee soovitab tungivalt, et konkreetseks eesmärgiks seataks laste kokkupuute vähendamine alkoholitoodete ja -reklaamiga, et lapsi tõhusamalt kaitsta.

| 5.13 | Komitee tervitab alkohoolsete jookide ketis osalejate poolt teatises esitatud avaldust, milles nad väljendavad oma valmisolekut muutuda regulatsiooni ja iseregulatsiooni meetmete jõustamisel ennetavamaks. Alkoholitööstuse sidusrühmadel on oluline roll, sest nad peavad tagama oma toodete vastutustundliku tootmise, turustamise ja turunduse ning seeläbi aitama vähendada alkoholi põhjustatud kahju. |
| --- | --- |

5.13

Komitee tervitab alkohoolsete jookide ketis osalejate poolt teatises esitatud avaldust, milles nad väljendavad oma valmisolekut muutuda regulatsiooni ja iseregulatsiooni meetmete jõustamisel ennetavamaks. Alkoholitööstuse sidusrühmadel on oluline roll, sest nad peavad tagama oma toodete vastutustundliku tootmise, turustamise ja turunduse ning seeläbi aitama vähendada alkoholi põhjustatud kahju.

| 5.14 | Komitee kutsub liikmesriike üles kaaluma noorte kaitsmiseks maksude kohaldamise võimalusi, et lahendada probleeme, mida võivad tekitada konkreetsed alkohoolsed joogid, mis on eriti populaarsed noorte seas, näiteks alkoholi sisaldavad karastusjoogid (alcopops). |
| --- | --- |

5.14

Komitee kutsub liikmesriike üles kaaluma noorte kaitsmiseks maksude kohaldamise võimalusi, et lahendada probleeme, mida võivad tekitada konkreetsed alkohoolsed joogid, mis on eriti populaarsed noorte seas, näiteks alkoholi sisaldavad karastusjoogid (alcopops).

Alkoholi põhjustatud liiklusõnnetuste arvu vähendamine

| 5.15 | Komitee tervitab konkreetset sihtmärki vähendada liiklusõnnetuste arvu poole võrra: vähendada 10 aasta jooksul (2000–2010) Euroopa teedel hukkuvate inimeste arvu 50 000-lt 25 000-le (20). Alkoholi põhjustatud liiklusõnnetuste tulemuseks võib olla ka pikaajaline invaliidsus. |
| --- | --- |

5.15

Komitee tervitab konkreetset sihtmärki vähendada liiklusõnnetuste arvu poole võrra: vähendada 10 aasta jooksul (2000–2010) Euroopa teedel hukkuvate inimeste arvu 50 000-lt 25 000-le (20). Alkoholi põhjustatud liiklusõnnetuste tulemuseks võib olla ka pikaajaline invaliidsus.

| 5.16 | Komitee nõustub, et sagedane ja süstemaatiline pisteline alkomeetrikontroll on märkimisväärselt tõhus vahend alkoholi põhjustatud liiklusõnnetuste vähendamisel. Koolitus ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad on lisastrateegia, mis ei ole aga tõestanud oma tõhusust alkoholi põhjustatud liiklusõnnetustes hukkunute arvu vähendamisel (21). Komitee ettepanekul peaks maksimaalne lubatud alkoholisisaldus veres olema 0,5 mg/ml või vähem. Algajatele juhtidele ja kutselistele juhtidele peaks norm olema veel madalam kooskõlas ELi liiklusohutuse soovitusega (22). Peale vere alkoholisisalduse rangema reguleerimise on vaja tõhusat järelevalvet ja jõustamist. |
| --- | --- |

5.16

Komitee nõustub, et sagedane ja süstemaatiline pisteline alkomeetrikontroll on märkimisväärselt tõhus vahend alkoholi põhjustatud liiklusõnnetuste vähendamisel. Koolitus ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad on lisastrateegia, mis ei ole aga tõestanud oma tõhusust alkoholi põhjustatud liiklusõnnetustes hukkunute arvu vähendamisel (21). Komitee ettepanekul peaks maksimaalne lubatud alkoholisisaldus veres olema 0,5 mg/ml või vähem. Algajatele juhtidele ja kutselistele juhtidele peaks norm olema veel madalam kooskõlas ELi liiklusohutuse soovitusega (22). Peale vere alkoholisisalduse rangema reguleerimise on vaja tõhusat järelevalvet ja jõustamist.

Alkoholi põhjustatud kahju ennetamine täiskasvanute hulgas ja töökohtadel

| 5.17 | Komitee kutsub komisjoni üles käsitlema alkoholi tekitatud kahju majanduslikke tagajärgi. Alkoholi negatiivsed tagajärjed on vastuolus Lissaboni strateegiaga ning mõjutavad tööd, ühiskonda ja majandust. |
| --- | --- |

5.17

Komitee kutsub komisjoni üles käsitlema alkoholi tekitatud kahju majanduslikke tagajärgi. Alkoholi negatiivsed tagajärjed on vastuolus Lissaboni strateegiaga ning mõjutavad tööd, ühiskonda ja majandust.

| 5.18 | Komitee arvates tuleb tulemuslikult reguleerida alkoholi kättesaadavust, turustust ja reklaami, nt lahtiolekuaegade, pakkumiste „kaks ühe hinnaga” ja vanusepiirangute reguleerimise teel. Komitee arvates ei ole kõnealuses valdkonnas iseregulatsioon sobiv. |
| --- | --- |

5.18

Komitee arvates tuleb tulemuslikult reguleerida alkoholi kättesaadavust, turustust ja reklaami, nt lahtiolekuaegade, pakkumiste „kaks ühe hinnaga” ja vanusepiirangute reguleerimise teel. Komitee arvates ei ole kõnealuses valdkonnas iseregulatsioon sobiv.

| 5.19 | Töökoht on keskkond, kus alkohol võib põhjustada kahju mitte ainult alkoholi tarbijale, vaid ka kolmandatele isikutele. Alkoholi põhjustatud probleeme tuleks püüda lahendada ka töökohal tervishoiu- ja ohutuseeskirjade raames, mis on peamiselt tööandja vastutusalas. Töökeskkonna alkoholipoliitika võib aidata vähendada alkoholi põhjustatud õnnetusi ja töölt puudumist ning suurendada töövõimet (23). |
| --- | --- |

5.19

Töökoht on keskkond, kus alkohol võib põhjustada kahju mitte ainult alkoholi tarbijale, vaid ka kolmandatele isikutele. Alkoholi põhjustatud probleeme tuleks püüda lahendada ka töökohal tervishoiu- ja ohutuseeskirjade raames, mis on peamiselt tööandja vastutusalas. Töökeskkonna alkoholipoliitika võib aidata vähendada alkoholi põhjustatud õnnetusi ja töölt puudumist ning suurendada töövõimet (23).

| 5.20 | Komitee kutsub tööandjaid, ametiühinguid, kohalikke omavalitsusi ja teisi asjaomaseid organisatsioone üles suhtuma kõnealusesse küsimusse tõsisemalt ning tegema koostööd alkoholi põhjustada kahju vähendamiseks töökohal. Mitmes liikmesriigis on näiteid tihedast ja pikaajalisest koostööst sotsiaalpartneritega alkoholivaba töökeskkonna loomiseks (24). |
| --- | --- |

5.20

Komitee kutsub tööandjaid, ametiühinguid, kohalikke omavalitsusi ja teisi asjaomaseid organisatsioone üles suhtuma kõnealusesse küsimusse tõsisemalt ning tegema koostööd alkoholi põhjustada kahju vähendamiseks töökohal. Mitmes liikmesriigis on näiteid tihedast ja pikaajalisest koostööst sotsiaalpartneritega alkoholivaba töökeskkonna loomiseks (24).

Teave, koolitus ja teadlikkuse tõstmine

| 5.21 | Komitee tervitab komisjoni arusaama, et koolituse ja teavitamise üks peamisi ülesandeid on võita avalikkuse toetus tõhusate meetmete rakendamisele. Teine oluline ülesanne, mis teatises välja tuuakse, on tagada usaldusväärne ja asjakohane teave alkoholi kuritarvitamisest tulenevate terviseohtude ja tagajärgede kohta. |
| --- | --- |

5.21

Komitee tervitab komisjoni arusaama, et koolituse ja teavitamise üks peamisi ülesandeid on võita avalikkuse toetus tõhusate meetmete rakendamisele. Teine oluline ülesanne, mis teatises välja tuuakse, on tagada usaldusväärne ja asjakohane teave alkoholi kuritarvitamisest tulenevate terviseohtude ja tagajärgede kohta.

| 5.22 | Komitee soovitab tungivalt, et koolitus- ja teadlikkust tõstvad algatused oleksid üks osa üldisest integreeritud strateegiast. Koolitus ei tohiks olla suunatud mitte ainult noortele, vaid arvestada tuleb asjaoluga, et alkoholi kuritarvitamine toimub igas vanuserühmas. Sellised algatused peaksid julgustama noori järgima tervislikke eluviise ning püüdma korrigeerida ilustatud pilte alkoholist ja muutma arusaama, et ülemäärane tarbimine on normaalne, nagu sageli meedias kajastatakse. |
| --- | --- |

5.22

Komitee soovitab tungivalt, et koolitus- ja teadlikkust tõstvad algatused oleksid üks osa üldisest integreeritud strateegiast. Koolitus ei tohiks olla suunatud mitte ainult noortele, vaid arvestada tuleb asjaoluga, et alkoholi kuritarvitamine toimub igas vanuserühmas. Sellised algatused peaksid julgustama noori järgima tervislikke eluviise ning püüdma korrigeerida ilustatud pilte alkoholist ja muutma arusaama, et ülemäärane tarbimine on normaalne, nagu sageli meedias kajastatakse.

Ühtne tõenditekogu

| 5.23 | Komitee tervitab seda, et komisjon koostab ja toetab ühtset tõenditekogu, mille kaudu kehtestada ühtlustatud määratlused alkoholitarbimist ja alkoholi põhjustatud kahju puutava teabe osas, arvestades sugude erinevusi, vanuserühmi ja ühiskonnakihti. Samuti toetab komitee teatises esitatud alkoholipoliitika ja algatuste mõju hindamist. Komitee kutsub üles töötama välja mõõdetavad näitajad, mille abil mõõta alkoholi põhjustatud kahju vähendamise edu Euroopas. Meetmete ettepanekud antud valdkonnas tagavad tugeva ELi lisaväärtuse mõõtme. |
| --- | --- |

5.23

Komitee tervitab seda, et komisjon koostab ja toetab ühtset tõenditekogu, mille kaudu kehtestada ühtlustatud määratlused alkoholitarbimist ja alkoholi põhjustatud kahju puutava teabe osas, arvestades sugude erinevusi, vanuserühmi ja ühiskonnakihti. Samuti toetab komitee teatises esitatud alkoholipoliitika ja algatuste mõju hindamist. Komitee kutsub üles töötama välja mõõdetavad näitajad, mille abil mõõta alkoholi põhjustatud kahju vähendamise edu Euroopas. Meetmete ettepanekud antud valdkonnas tagavad tugeva ELi lisaväärtuse mõõtme.

6.   Liikmesriikide meetmete kaardistamine

| 6.1 | Kõnealuse ELi strateegia väljatöötamise eel tellis komisjon põhjaliku ekspertaruande, mis hõlmas ka uuringutulemusi tõhusate vahendite kohta alkoholi põhjustatud kahju vähendamisel. Seetõttu on hämmastav, et komisjon neid tulemusi strateegias ignoreerib. (25) |
| --- | --- |

6.1

Kõnealuse ELi strateegia väljatöötamise eel tellis komisjon põhjaliku ekspertaruande, mis hõlmas ka uuringutulemusi tõhusate vahendite kohta alkoholi põhjustatud kahju vähendamisel. Seetõttu on hämmastav, et komisjon neid tulemusi strateegias ignoreerib. (25)

| 6.2 | Komitee avaldab muret häiriva vastuolu üle alkoholi tekitatud kahju vähendamise uuringute tulemusena leitud tõhusate meetmete ja väljapakutud ühenduse meetmete vahel. Komisjoni teatises on alkoholi tekitatud kahju vähendamise kavandatud meetmetena nimetatud sageli koolitust ja teavitamist. Kuid uurimistulemused näitavad, et koolituse ja teavitamise tõhusus alkoholi põhjustatud kahju vähendamisel on väike. |
| --- | --- |

6.2

Komitee avaldab muret häiriva vastuolu üle alkoholi tekitatud kahju vähendamise uuringute tulemusena leitud tõhusate meetmete ja väljapakutud ühenduse meetmete vahel. Komisjoni teatises on alkoholi tekitatud kahju vähendamise kavandatud meetmetena nimetatud sageli koolitust ja teavitamist. Kuid uurimistulemused näitavad, et koolituse ja teavitamise tõhusus alkoholi põhjustatud kahju vähendamisel on väike.

| 6.3 | Samuti märgib komitee, et liikmesriikide poolt rakendatud meetmete kaardistamisel on komisjon välja jätnud kaks tõhusat strateegiat, nimelt hinnapoliitika alkoholi kõrgema maksustamise näol ja alkoholi turustamise reguleerimise õigusaktide kaudu. Neid meetmeid on mõni liikmesriik edukalt kasutanud alkoholi põhjustatud kahju vähendamisel. |
| --- | --- |

6.3

Samuti märgib komitee, et liikmesriikide poolt rakendatud meetmete kaardistamisel on komisjon välja jätnud kaks tõhusat strateegiat, nimelt hinnapoliitika alkoholi kõrgema maksustamise näol ja alkoholi turustamise reguleerimise õigusaktide kaudu. Neid meetmeid on mõni liikmesriik edukalt kasutanud alkoholi põhjustatud kahju vähendamisel.

7.   Meetmete kooskõlastamine ELi tasandil

| 7.1 | Komitee tuletab komisjonile meelde tolle asutamislepingust tulenevaid kohustusi ning soovitab tungivalt näidata üles sihikindlat juhtimist ja toetada aktiivselt liikmesriike nende püüetes pakkuda kõrgetasemelist tervisekaitset alkoholi põhjustatud kahju vähendamisega ning tagada riiklike poliitikameetmete täiendamine ühenduse meetmetega. |
| --- | --- |

7.1

Komitee tuletab komisjonile meelde tolle asutamislepingust tulenevaid kohustusi ning soovitab tungivalt näidata üles sihikindlat juhtimist ja toetada aktiivselt liikmesriike nende püüetes pakkuda kõrgetasemelist tervisekaitset alkoholi põhjustatud kahju vähendamisega ning tagada riiklike poliitikameetmete täiendamine ühenduse meetmetega.

| 7.2 | Komitee tervitab komisjoni rolli parimate tavade levitamise soodustamisel liikmesriikides ning komisjoni tahet parandada sidusust ELi poliitikavaldkondade vahel, mis mõjutavad alkoholi põhjustatud kahju. |
| --- | --- |

7.2

Komitee tervitab komisjoni rolli parimate tavade levitamise soodustamisel liikmesriikides ning komisjoni tahet parandada sidusust ELi poliitikavaldkondade vahel, mis mõjutavad alkoholi põhjustatud kahju.

| 7.3 | EMSK tervitab alkoholi- ja tervisefoorumi loomist ning eeldusel, et see täidab komisjoni teatises määratletud rolli, võib foorum anda kasuliku dialoogiplatvormi kõigi asjaomaste sidusrühmade jaoks ning viia konkreetsete meetmeteni alkoholi põhjustatud kahju vähendamiseks. Komitee tervitaks võimalust osaleda alkoholifoorumil vaatlejana. |
| --- | --- |

7.3

EMSK tervitab alkoholi- ja tervisefoorumi loomist ning eeldusel, et see täidab komisjoni teatises määratletud rolli, võib foorum anda kasuliku dialoogiplatvormi kõigi asjaomaste sidusrühmade jaoks ning viia konkreetsete meetmeteni alkoholi põhjustatud kahju vähendamiseks. Komitee tervitaks võimalust osaleda alkoholifoorumil vaatlejana.

| 7.4 | Kui välja arvata tugevama üleeuroopalise tõenditekogu loomine, põhineb ELi alkoholipoliitika liikmesriikide tegevusel: liikmesriigid peaksid võtma initsiatiivi meetmete rakendamisel alkoholist põhjustatud kahju vähendamiseks. Ent ELi siseturu eeskirjad põhjustavad jätkuvalt mõne liikmesriigi jaoks probleeme ning võivad seega alkoholi põhjustatud kahju vähendamise edenemist aeglustada. Komitee avaldab kahetsust, et ELi alkoholistrateegias puudub ettepanek, kuidas seda puudujääki heastada. |
| --- | --- |

7.4

Kui välja arvata tugevama üleeuroopalise tõenditekogu loomine, põhineb ELi alkoholipoliitika liikmesriikide tegevusel: liikmesriigid peaksid võtma initsiatiivi meetmete rakendamisel alkoholist põhjustatud kahju vähendamiseks. Ent ELi siseturu eeskirjad põhjustavad jätkuvalt mõne liikmesriigi jaoks probleeme ning võivad seega alkoholi põhjustatud kahju vähendamise edenemist aeglustada. Komitee avaldab kahetsust, et ELi alkoholistrateegias puudub ettepanek, kuidas seda puudujääki heastada.

| 7.5 | Komitee kutsub komisjoni üles võtma kohustust viia läbi tervishoiualaseid mõjuhinnanguid hea tava näitena, et tagada kõrgetasemeline kaitse ühenduse teistes poliitikavaldkondades. Nii järgitaks paremini asutamislepingu artiklis 152 sätestatud kohustust. |
| --- | --- |

7.5

Komitee kutsub komisjoni üles võtma kohustust viia läbi tervishoiualaseid mõjuhinnanguid hea tava näitena, et tagada kõrgetasemeline kaitse ühenduse teistes poliitikavaldkondades. Nii järgitaks paremini asutamislepingu artiklis 152 sätestatud kohustust.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopa Ühenduse asutamisleping:

1

http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html.

(2)  Nõukogu 5. juuni 2001. aasta soovitus (2001/458/EÜ). Täielik aruanne on avaldatud aadressil

2

http://ec.europa.eu/comm/health.

(3)  Nõukogu 2001. ja 2004. aasta järeldused aadressil

3

http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/80729.pdf.

(4)  Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel”, KOM(2006) 625 lõplik. Teatise juurde kuuluvad kaks Euroopa Komisjoni tellitud ulatuslikku aruannet. P. Anderson ja A. Baumberg, „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective” („Alkohol Euroopas: rahvatervise vaatepunktist”), St. Ives: Cambridgeshire: Institute of Alcohol Studies, 2006. ( http://ec.europa.eu/health-eu/news_alcoholineurope_en.htm) ning mõjuhinnangu ühe osana üksikasjalik majandusanalüüs alkoholi mõju kohta ELi majandusarengule — „RAND Report” (http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_com_625_a1_en.pdf).

4

(5)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.”

5

(6)  EMSK 16. märtsi 2006. aasta arvamus „Naistevastane koduvägivald” (ELT C 110, 9.5.2006) ning EMSK 14. detsembri 2006. aasta arvamus „Lapsed kui koduvägivalla kaudsed ohvrid” (ELT C 325, 30.12.2006). Raportöör: pr Heinisch.

6

(7)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.”

7

(8)  „Alcohol-related harm in Europe — Key data October 2006” Brüssel, MEMO/06/397, 24. oktoober 2006. Allikas: Global Burden of Disease Project (Rehm et al 2004).

8

(9)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.”

9

(10)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.”

10

(11)  Üle 40 g alkoholi, st 4 jooki päevas meeste puhul ja üle 20 g alkoholi, st 2 jooki päevas naiste puhul.

11

(12)  „Alcohol-related harm in Europe — Key data October 2006” Brüssel, MEMO/06/397, 24. oktoober 2006. Allikas: Global Burden of Disease Project (Rehm et al 2004).

12

(13)  .„Alcohol-related harm in Europe — Key data October 2006” Brüssel, MEMO/06/397, 24. oktoober 2006. Allikas: Global Burden of Disease Project (Rehm et al 2004).

13

(14)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.”

14

(15)  Komisjoni teatis „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine”, KOM(2006) 367 lõplik.

15

(16)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. detsembri 2006. aasta arvamus teemal „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” (ELT C 325, 30.12.2006). Raportöör: pr van Turnhout.

16

(17)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.”

17

(18)  Maailma Terviseorganisatsiooni „Euroopa Alkoholiharta”, Kopenhaagen: Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa regionaalbüroo, 1995.

18

(19)  Termin „alcopop” tekkis meedias kirjeldamaks pudelis müüdavaid alkohoolseid jooke, mis sarnanevad karastusjookidele ja limonaadile. (

19

http://en.wikipedia.org/wiki/Alcopop.)

(20)  EMSK arvamus „Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika ja elukutselised sõidukijuhid” (TEN/290). Raportöör: hr Etty.

20

(21)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.”

21

(22)  Komisjoni 6. aprilli 2004. aasta soovitus 2004/345/EÜ liiklusohutust käsitlevate õigusaktide täitmise tagamise kohta, ELT L 111, 17.4.2004.

22

(23)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.”

23

(24)  Vt näiteks www.alna.se.

24

(25)  „Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.”

25

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse juurde

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest (kodukorra artikli 54 lõige 3):

Punkt 1.1

Muuta järgmiselt:

„Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab komisjoni teatist” Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel „ning väljendab toetust komisjoni esitatud ettepanekule töötada välja ühine sidus strateegia alkoholi kuritarvitamise põhjustatud kahju vähendamiseks kogu Euroopas. Kuid komitee nendib kahetsusega, et teatis ei küündi” ulatusliku strateegiani„, mille koostamisele kutsuti nõukogu 5. juuni 2001. aasta järeldustes.”

Hääletamine

Poolt: 31

Vastu: 67

Erapooletuid: 6

Punkt 1.5

Punkt välja jätta.

„Komitee avaldab kahetsust, et komisjon ei tunnista teatises, et üks põhjustest, miks alkohol nii palju kahju põhjustab, on see, et alkohol on psühhoaktiivne aine, liiga suurtes kogustes tarbides mürgine ning teatud hulgal inimestel sõltuvust tekitav.”

Hääletamine

Poolt: 29

Vastu: 74

Erapooletuid: 5

Punkt 1.11

Punkt välja jätta:

„Komitee avaldab muret häiriva vastuolu üle alkoholi tekitatud kahju vähendamise uuringute tulemusena leitud tõhusate meetmete ja väljapakutud ühenduse meetmete vahel. Teatises on kavandatud meetmetena sageli nimetatud koolitust ja teavitamist. Kuid uurimistulemused näitavad, et nende meetmete tõhusus alkoholi põhjustatud kahju vähendamisel on väike.”

Hääletamine

Poolt: 27

Vastu: 80

Erapooletuid: 2

Punkt 3.5

Punkt välja jätta.

„Komitee avaldab kahetsust, et komisjon ei tunnista teatises, et üks põhjustest, miks alkohol nii palju kahju tekitab, on see, et alkohol on psühhoaktiivne aine, liiga suurtes kogustes tarbides mürgine ning teatud hulgal inimestel sõltuvust tekitav. See valmistab pettumust, arvestades asjaolu, et strateegia on välja töötanud komisjoni rahvatervise direktoraat, kellel on ulatuslikud meditsiinilised teadmised.”

Hääletamine

Poolt: 30

Vastu: 82

Erapooletuid: 4

Punkt 6.2

Punkt välja jätta.

„Komitee avaldab muret häiriva vastuolu üle alkoholi tekitatud kahju vähendamise uuringute tulemusena leitud tõhusate meetmete ja väljapakutud ühenduse meetmete vahel. Komisjoni teatises on alkoholi tekitatud kahju vähendamise kavandatud meetmetena nimetatud sageli koolitust ja teavitamist. Kuid uurimistulemused näitavad, et koolituse ja teavitamise tõhusus alkoholi põhjustatud kahju vähendamisel on väike.”

Hääletamine

Poolt: 31

Vastu: 81

Erapooletuid: 3

Punkt 7.4

Muuta järgmiselt:

„Kui välja arvata tugevama üleeuroopalise tõenditekogu loomine, põhineb ELi alkoholipoliitika liikmesriikide tegevusel: liikmesriigid peaksid võtma initsiatiivi meetmete rakendamisel alkoholist põhjustatud kahju vähendamiseks. Ent ELi siseturu eeskirjad põhjustavad jätkuvalt mõne liikmesriigi jaoks probleeme ning võivad seega alkoholi põhjustatud kahju vähendamise edenemist aeglustada. Komitee avaldab kahetsust, et ELi alkoholistrateegias puudub ettepanek, kuidas seda puudujääki heastada.”

Hääletamine

Poolt: 28

Vastu: 83

Erapooletuid: 4

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/85

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduses lennutransporditeenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud)”

KOM(2006) 396 lõplik — 2006/0130 (COD)

(2007/C 175/20)

15. septembril 2006 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 80 lõikele 2 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduses lennutransporditeenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud)”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 7. mail 2007. Raportöör oli hr McDONOGH.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (31. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 58, erapooletuks jäi 4 liiget.

Soovitused

| 1. | Kõik avaliku teenindamise kohustusega lennuettevõtjad peaksid olema seotud täitmise garantiidega. |
| --- | --- |

1.

Kõik avaliku teenindamise kohustusega lennuettevõtjad peaksid olema seotud täitmise garantiidega.

| 2. | Tuleks sõlmida teenuse taseme lepingud avaliku teenindamise kohustusega lennuettevõtjate poolt teenindatavate lennujaamade ja lepinguosalise riigi vahel. |
| --- | --- |

2.

Tuleks sõlmida teenuse taseme lepingud avaliku teenindamise kohustusega lennuettevõtjate poolt teenindatavate lennujaamade ja lepinguosalise riigi vahel.

| 3. | Avaliku teenindamise kohustusega lennuettevõtjate reisijatele peaks olema ette nähtud suurem hüvitus, kui on sätestatud määruses (EÜ) 261/2004, kuna ei pruugi olla alternatiivse transpordi kasutamise võimalust. |
| --- | --- |

3.

Avaliku teenindamise kohustusega lennuettevõtjate reisijatele peaks olema ette nähtud suurem hüvitus, kui on sätestatud määruses (EÜ) 261/2004, kuna ei pruugi olla alternatiivse transpordi kasutamise võimalust.

| 4. | Avaliku teenindamise kohustuse pakkumismenetluses peaks osalema vähemalt kaks pakkujat. |
| --- | --- |

4.

Avaliku teenindamise kohustuse pakkumismenetluses peaks osalema vähemalt kaks pakkujat.

| 5. | Euroopa-sisestel lendudel peaks tagasilennu hind olema sama mis väljuval lennul. Kui edasi-tagasilennu kumbki suund on olulisel määral erineva hinnaga, siis peab see olema põhjendatud. |
| --- | --- |

5.

Euroopa-sisestel lendudel peaks tagasilennu hind olema sama mis väljuval lennul. Kui edasi-tagasilennu kumbki suund on olulisel määral erineva hinnaga, siis peab see olema põhjendatud.

| 6. | Avaliku teenindamise kohustusega lennuettevõtjate piletid peaksid olema tagastatavad nagu kõigi teiste lennuettevõtjate piletid, vastavalt tingimustele. |
| --- | --- |

6.

Avaliku teenindamise kohustusega lennuettevõtjate piletid peaksid olema tagastatavad nagu kõigi teiste lennuettevõtjate piletid, vastavalt tingimustele.

| 7. | Lennupileti hinna arvestus peaks olema piletil selgelt toodud, nagu ka maksud, lennujaamamaksud jne. |
| --- | --- |

7.

Lennupileti hinna arvestus peaks olema piletil selgelt toodud, nagu ka maksud, lennujaamamaksud jne.

| 8. | a) | Intermodaalne lähenemine peaks tagama ühtlase tegutsemisruumi kõigile transpordiliikidele; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Intermodaalne lähenemine peaks tagama ühtlase tegutsemisruumi kõigile transpordiliikidele;

| b) | turvalisusega seonduvad kulud on lennunduses ebaproportsionaalselt suured. Olukorda tuleks parandada. |
| --- | --- |

b)

turvalisusega seonduvad kulud on lennunduses ebaproportsionaalselt suured. Olukorda tuleks parandada.

| 9. | Viide kiirrongidele peaks jääma, kuna mõningates liikmesriikides neid ei ole. |
| --- | --- |

9.

Viide kiirrongidele peaks jääma, kuna mõningates liikmesriikides neid ei ole.

| 10. | Komisjon peaks läbi viima auditeid, et kontrollida, kas riiklikud lennunduse reguleerimisametid täidavad oma kohustusi ühetaoliselt ja ausalt ning ega ükski nende tegu ei moonuta konkurentsi. |
| --- | --- |

10.

Komisjon peaks läbi viima auditeid, et kontrollida, kas riiklikud lennunduse reguleerimisametid täidavad oma kohustusi ühetaoliselt ja ausalt ning ega ükski nende tegu ei moonuta konkurentsi.

| 11. | Komisjoni poolt algselt välja pakutud ühekordne julgestusala tuleks sisse seada läbi Euroopa lennujaamade liikuvatele reisijatele. |
| --- | --- |

11.

Komisjoni poolt algselt välja pakutud ühekordne julgestusala tuleks sisse seada läbi Euroopa lennujaamade liikuvatele reisijatele.

| 12. | Üks muudatus peaks puudutama ka reisijate kontrollimist lennujaamades ja hõlmama kiirmenetlust (biomeetrikat), et lihtsustada asjaajamist sagedastele reisijatele. |
| --- | --- |

12.

Üks muudatus peaks puudutama ka reisijate kontrollimist lennujaamades ja hõlmama kiirmenetlust (biomeetrikat), et lihtsustada asjaajamist sagedastele reisijatele.

| 13. | Üks kuu varem ostetud piletite puhul peaks kliendile jääma 48 tunni pikkune taganemisõiguse periood, mille jooksul ta saaks pileti ilma trahvita tagastada. Pileti tagastamise korral peaks kliendil olema õigus saada hüvitust ka kõigi lennuga seotud maksude eest. |
| --- | --- |

13.

Üks kuu varem ostetud piletite puhul peaks kliendile jääma 48 tunni pikkune taganemisõiguse periood, mille jooksul ta saaks pileti ilma trahvita tagastada. Pileti tagastamise korral peaks kliendil olema õigus saada hüvitust ka kõigi lennuga seotud maksude eest.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Kümme aastat pärast jõustumist on kolmas pakett üldjoontes oma ülesande täitnud ning võimaldanud lennutranspordi enneolematut laienemist Euroopas. Vanad monopolid on kõrvaldatud, kehtestatud on ühendusesisene kabotaaž ning konkurents on tihenenud tarbijate kasuks kõikidel turgudel. |
| --- | --- |

1.1

Kümme aastat pärast jõustumist on kolmas pakett üldjoontes oma ülesande täitnud ning võimaldanud lennutranspordi enneolematut laienemist Euroopas. Vanad monopolid on kõrvaldatud, kehtestatud on ühendusesisene kabotaaž ning konkurents on tihenenud tarbijate kasuks kõikidel turgudel.

| 1.2 | Olenemata kõnealusest edust kannatab enamik ühenduse lennuettevõtjaid ikka veel ületootmise ning turu ulatusliku killustumise pärast. Kolmanda paketi ebaühtlase kohaldamise tõttu liikmesriikides ja ühendusesiseste lennuteenuste suhtes ikka veel kehtivate piirangute tõttu on mõju järgmine: |
| --- | --- |

1.2

Olenemata kõnealusest edust kannatab enamik ühenduse lennuettevõtjaid ikka veel ületootmise ning turu ulatusliku killustumise pärast. Kolmanda paketi ebaühtlase kohaldamise tõttu liikmesriikides ja ühendusesiseste lennuteenuste suhtes ikka veel kehtivate piirangute tõttu on mõju järgmine:

| 1.3 | võrdsete võimaluste puudumine: turu tõhusust mõjutavad konkurentsimoonutused (nt lennutegevusluba käsitlevate nõuete erinev kohaldamine; ettevõtete diskrimineerimine päritoluriigi alusel; kolmandatesse riikidesse siirduvate marsruutide diskrimineerimine, jne); |
| --- | --- |

1.3

võrdsete võimaluste puudumine: turu tõhusust mõjutavad konkurentsimoonutused (nt lennutegevusluba käsitlevate nõuete erinev kohaldamine; ettevõtete diskrimineerimine päritoluriigi alusel; kolmandatesse riikidesse siirduvate marsruutide diskrimineerimine, jne);

| 1.4 | kolmandatest riikidest meeskonnaga õhusõidukite rentimise reguleerimist käsitlevate eeskirjade ebaühtlane kohaldamine pidevate konkurentsimoonutuste ning sotsiaalsete mõjudega; |
| --- | --- |

1.4

kolmandatest riikidest meeskonnaga õhusõidukite rentimise reguleerimist käsitlevate eeskirjade ebaühtlane kohaldamine pidevate konkurentsimoonutuste ning sotsiaalsete mõjudega;

| 1.5 | reisijad ei saa siseturust täielikku kasu hindade läbipaistmatuse või diskrimineerimise tõttu nende elukoha alusel. |
| --- | --- |

1.5

reisijad ei saa siseturust täielikku kasu hindade läbipaistmatuse või diskrimineerimise tõttu nende elukoha alusel.

2.   Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid

| 2.1 | Ettepaneku eesmärk on regulatsioonide ülevaatamine ja koondamine. |
| --- | --- |

2.1

Ettepaneku eesmärk on regulatsioonide ülevaatamine ja koondamine.

| 2.2 | Käesoleva ettepanekuga tugevdatakse siseturgu ning luuakse sellega konkurentsivõimelisem keskkond, kus Euroopa lennuettevõtjatel on võimalik oma rahvusvaheliste konkurentidega võistelda. |
| --- | --- |

2.2

Käesoleva ettepanekuga tugevdatakse siseturgu ning luuakse sellega konkurentsivõimelisem keskkond, kus Euroopa lennuettevõtjatel on võimalik oma rahvusvaheliste konkurentidega võistelda.

| 2.3 | Mõni ettepanekus sisalduv muudatus võib mõjutada keskkonda, kuna soodustab pigem lennuliikluse edasist laiendamist. EMSK on teadlik sellest, et lennuliikluse edasine kasv aitab oluliselt kaasa kasvuhoonegaaside hulga suurenemisele ja valmistab hetkel ette eraldi arvamust selle teema kohta. Sõltumata sellest, mis antud kontekstis ka teha on vaja, toetab komitee siiski võrdsete konkurentsitingimuste loomist lennundussektoris vastavalt komisjoni kõnealusele ettepanekule. |
| --- | --- |

2.3

Mõni ettepanekus sisalduv muudatus võib mõjutada keskkonda, kuna soodustab pigem lennuliikluse edasist laiendamist. EMSK on teadlik sellest, et lennuliikluse edasine kasv aitab oluliselt kaasa kasvuhoonegaaside hulga suurenemisele ja valmistab hetkel ette eraldi arvamust selle teema kohta. Sõltumata sellest, mis antud kontekstis ka teha on vaja, toetab komitee siiski võrdsete konkurentsitingimuste loomist lennundussektoris vastavalt komisjoni kõnealusele ettepanekule.

3.   Mõju hindamine

| 3.1 | Kolmanda paketi läbivaatamise eesmärk ei ole õigusliku raamistiku radikaalne muutmine, vaid selle teatav kohandamine, et tegeleda kindlaksmääratud probleemidega. |
| --- | --- |

3.1

Kolmanda paketi läbivaatamise eesmärk ei ole õigusliku raamistiku radikaalne muutmine, vaid selle teatav kohandamine, et tegeleda kindlaksmääratud probleemidega.

| 3.2 | „Muutusteta” olukorras jääksid kolm praegust lennunduse siseturu kolmanda paketi moodustavat määrust samaks. |
| --- | --- |

3.2

„Muutusteta” olukorras jääksid kolm praegust lennunduse siseturu kolmanda paketi moodustavat määrust samaks.

| 3.3 | „Muutustega” olukord hõlmab mitmeid kolmandasse paketti tehtavaid muudatusi, et tagada selle eeskirjade ühtlane ja tõhus kohaldamine. Üks muudatus peaks puudutama ka reisijate kontrollimist lennujaamades ja hõlmaks kiirmenetlust (biomeetrikat), et lihtsustada asjaajamist regulaarsetele reisijatele. |
| --- | --- |

3.3

„Muutustega” olukord hõlmab mitmeid kolmandasse paketti tehtavaid muudatusi, et tagada selle eeskirjade ühtlane ja tõhus kohaldamine. Üks muudatus peaks puudutama ka reisijate kontrollimist lennujaamades ja hõlmaks kiirmenetlust (biomeetrikat), et lihtsustada asjaajamist regulaarsetele reisijatele.

| 3.4 | Määruse eelnõu abil tagatakse lennunduse siseturgu käsitlevate ühenduse õigusaktide tõhus ja ühtlane kohaldamine rangemate ning täpsemate kohaldamiskriteeriumide (nt lennutegevuslubade, õhusõiduki rentimise, avaliku teenindamise kohustuste ja liikluse jaotuseeskirjade kohaldamiskriteeriumide) kaudu. Sellega tugevdatakse ka siseturgu, kaotades seni lennuteenuste osutamise suhtes kehtivad piirangud, mis tulenevad liikmesriikidevahelistest vanadest kahepoolsetest lepingutest, ning antakse ühendusele volitused pidada kolmandate riikidega läbirääkimisi ühendusesiseste liiklusõiguste üle. Hindade läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise edendamise abil suurendatakse tarbijate õigusi. |
| --- | --- |

3.4

Määruse eelnõu abil tagatakse lennunduse siseturgu käsitlevate ühenduse õigusaktide tõhus ja ühtlane kohaldamine rangemate ning täpsemate kohaldamiskriteeriumide (nt lennutegevuslubade, õhusõiduki rentimise, avaliku teenindamise kohustuste ja liikluse jaotuseeskirjade kohaldamiskriteeriumide) kaudu. Sellega tugevdatakse ka siseturgu, kaotades seni lennuteenuste osutamise suhtes kehtivad piirangud, mis tulenevad liikmesriikidevahelistest vanadest kahepoolsetest lepingutest, ning antakse ühendusele volitused pidada kolmandate riikidega läbirääkimisi ühendusesiseste liiklusõiguste üle. Hindade läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise edendamise abil suurendatakse tarbijate õigusi.

| 3.5 | Lennunduse siseturgu käsitleva kolmanda paketiga seotud kogemused on näidanud, et õigusakte ei tõlgendata ega kohaldata liikmesriikides ühetaoliselt. Kõnealune olukord takistab ühenduse lennuettevõtjatele võrdsete võimaluste tagamist. |
| --- | --- |

3.5

Lennunduse siseturgu käsitleva kolmanda paketiga seotud kogemused on näidanud, et õigusakte ei tõlgendata ega kohaldata liikmesriikides ühetaoliselt. Kõnealune olukord takistab ühenduse lennuettevõtjatele võrdsete võimaluste tagamist.

| 3.6 | Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine. |
| --- | --- |

3.6

Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine.

4.   Ettepaneku üksikasjalik selgitus

| 4.1 | Lennutegevusloa andmist ja tühistamist käsitlevate nõuete karmistamine. Sõltuvalt lennutegevusloa väljastanud liikmesriigist kontrollitakse lennuettevõtjate majanduslikku seisukorda erineva rangusega. |
| --- | --- |

4.1

Lennutegevusloa andmist ja tühistamist käsitlevate nõuete karmistamine. Sõltuvalt lennutegevusloa väljastanud liikmesriigist kontrollitakse lennuettevõtjate majanduslikku seisukorda erineva rangusega.

| 4.2 | Käesoleva ettepanekuga nõutakse, et liikmesriigid tugevdaksid lennutegevuslubade järelevalvet ning peataksid või tühistaksid need, kui käesolevas määruses sätestatud nõudeid enam ei täideta (artiklid 5–10). |
| --- | --- |

4.2

Käesoleva ettepanekuga nõutakse, et liikmesriigid tugevdaksid lennutegevuslubade järelevalvet ning peataksid või tühistaksid need, kui käesolevas määruses sätestatud nõudeid enam ei täideta (artiklid 5–10).

| 4.3 | Ettepanek on kavandatud viisil, millega tulevikus laiendatakse Euroopa Lennundusohutusameti pädevust ohutusjärelevalve ja/või litsentsimise alal, et tagada lennuettevõtjate üle kõige tõhusam ja ühtlasem järelevalve. |
| --- | --- |

4.3

Ettepanek on kavandatud viisil, millega tulevikus laiendatakse Euroopa Lennundusohutusameti pädevust ohutusjärelevalve ja/või litsentsimise alal, et tagada lennuettevõtjate üle kõige tõhusam ja ühtlasem järelevalve.

5.   Komisjoni ettepanekuga karmistatakse õhusõiduki rentimist käsitlevaid nõudeid

| 5.1 | Kolmandatest riikidest õhusõiduki rentimine koos meeskonnaga annab ELi lennuettevõtjatele olulise paindlikkuse. Kõnealusel praktikal on ka teatavad puudused, nimelt on tegemist tõsiste riskidega ohutusele, millest annavad tunnistust mitmed viimasel ajal toimunud õnnetused. |
| --- | --- |

5.1

Kolmandatest riikidest õhusõiduki rentimine koos meeskonnaga annab ELi lennuettevõtjatele olulise paindlikkuse. Kõnealusel praktikal on ka teatavad puudused, nimelt on tegemist tõsiste riskidega ohutusele, millest annavad tunnistust mitmed viimasel ajal toimunud õnnetused.

| 5.2 | Kolmandatest riikidest renditavate õhusõidukite ohutushindamist ei viida liikmesriikides läbi ühesuguse rangusega. Seetõttu on äärmiselt tähtis, et lennutegevusluba väljaandev pädev asutus rakendaks täiel määral artiklit 13 (meeskonnaga/meeskonnata rentimine). |
| --- | --- |

5.2

Kolmandatest riikidest renditavate õhusõidukite ohutushindamist ei viida liikmesriikides läbi ühesuguse rangusega. Seetõttu on äärmiselt tähtis, et lennutegevusluba väljaandev pädev asutus rakendaks täiel määral artiklit 13 (meeskonnaga/meeskonnata rentimine).

6.   Komisjoni ettepanekuga täpsustatakse avaliku teenindamise kohustuste suhtes kohaldatavaid eeskirju

| 6.1 | Avaliku teenindamise kohustuste suhtes kohaldatavad eeskirjad on läbi vaadatud, et vähendada halduskoormust, vältida avaliku teenindamise kohustuste ülemäärast kasutamist ning kutsuda pakkumismenetlustes osalema rohkem konkurente. |
| --- | --- |

6.1

Avaliku teenindamise kohustuste suhtes kohaldatavad eeskirjad on läbi vaadatud, et vähendada halduskoormust, vältida avaliku teenindamise kohustuste ülemäärast kasutamist ning kutsuda pakkumismenetlustes osalema rohkem konkurente.

| 6.2 | Avaliku teenindamise kohustuste laialdase kasutamise vältimiseks võib komisjon üksikjuhtudel nõuda majandusaruande esitamist, milles selgitatakse avaliku teenindamise kohustuse sisu ning nende asjakohakohasust tuleks hinnata eriti tähelepanelikult, kui need on kavandatud lennuliinide jaoks, mida praegused kiirrongid teenindavad reisiajaga vähem kui kolm tundi. Pakkumismenetlusi on muudetud ning maksimaalset kontsessiooniperioodi on pikendatud kolmelt aastalt neljale. |
| --- | --- |

6.2

Avaliku teenindamise kohustuste laialdase kasutamise vältimiseks võib komisjon üksikjuhtudel nõuda majandusaruande esitamist, milles selgitatakse avaliku teenindamise kohustuse sisu ning nende asjakohakohasust tuleks hinnata eriti tähelepanelikult, kui need on kavandatud lennuliinide jaoks, mida praegused kiirrongid teenindavad reisiajaga vähem kui kolm tundi. Pakkumismenetlusi on muudetud ning maksimaalset kontsessiooniperioodi on pikendatud kolmelt aastalt neljale.

7.   Konkurents

| 7.1 | Selleks et tagada ühtsus siseturu ja selle välisaspektide, sealhulgas ühtset Euroopa õhuruumi käsitlevate aspektide vahel, tuleks ühenduse tasandil toimuvate läbirääkimiste kaudu ühtlasel viisil hallata kolmandate riikide lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisesele turule. |
| --- | --- |

7.1

Selleks et tagada ühtsus siseturu ja selle välisaspektide, sealhulgas ühtset Euroopa õhuruumi käsitlevate aspektide vahel, tuleks ühenduse tasandil toimuvate läbirääkimiste kaudu ühtlasel viisil hallata kolmandate riikide lennuettevõtjate juurdepääsu ühendusesisesele turule.

| 7.2 | Kaotatakse ülejäänud piirangud, mis tulenevad liikmesriikidevahelistest kehtivatest kahepoolsetest lepingutest, ning ühenduse lennuettevõtjate suhtes tagatakse mittediskrimineerimine seoses koodi jagamise ja hindadega selliste kolmandatesse riikidesse viivate lennuliinide puhul, mis hõlmavad muudes liikmesriikides kui nende asukohaliikmesriigis asuvaid punkte. |
| --- | --- |

7.2

Kaotatakse ülejäänud piirangud, mis tulenevad liikmesriikidevahelistest kehtivatest kahepoolsetest lepingutest, ning ühenduse lennuettevõtjate suhtes tagatakse mittediskrimineerimine seoses koodi jagamise ja hindadega selliste kolmandatesse riikidesse viivate lennuliinide puhul, mis hõlmavad muudes liikmesriikides kui nende asukohaliikmesriigis asuvaid punkte.

8.   Komisjoni ettepanekuga parandatakse läbipaistvust reisijate jaoks ja õiglast hinnakujundust

| 8.1 | Maksudeta, lõivudeta ja isegi kütuselisatasudeta hindade avaldamine on muutunud laialtlevinud tavaks, mis takistab hindade läbipaistvust. Hindade ebapiisav läbipaistvus põhjustab konkurentsimoonutusi ja seetõttu on hinnad reisijate jaoks keskmisest kõrgemad. Komisjon uurib ikka veel diskrimineerimisjuhtumeid, mis on seotud reisija elukohaga. |
| --- | --- |

8.1

Maksudeta, lõivudeta ja isegi kütuselisatasudeta hindade avaldamine on muutunud laialtlevinud tavaks, mis takistab hindade läbipaistvust. Hindade ebapiisav läbipaistvus põhjustab konkurentsimoonutusi ja seetõttu on hinnad reisijate jaoks keskmisest kõrgemad. Komisjon uurib ikka veel diskrimineerimisjuhtumeid, mis on seotud reisija elukohaga.

| 8.2 | Kõnealuses ettepanekus nõutakse, et lennupiletihinnad peavad sisaldama kõiki kohaldatavaid makse, lõive ja tasusid ning et lennuettevõtjad peavad andma põhjalikku teavet oma lennupiletihindade ja lastitariifide kohta. |
| --- | --- |

8.2

Kõnealuses ettepanekus nõutakse, et lennupiletihinnad peavad sisaldama kõiki kohaldatavaid makse, lõive ja tasusid ning et lennuettevõtjad peavad andma põhjalikku teavet oma lennupiletihindade ja lastitariifide kohta.

| 8.3 | Lennupiletihinnad kehtestatakse sellisel viisil, et reisijat ei diskrimineerita ühenduses asuva elukoha või tema kodakondsuse alusel. Lisaks sellele ei tohi juurdepääsu puhul lennuettevõtja kehtestatud piletihindadele esineda diskrimineerimist seoses reisibüroo asukohaga ühenduses. |
| --- | --- |

8.3

Lennupiletihinnad kehtestatakse sellisel viisil, et reisijat ei diskrimineerita ühenduses asuva elukoha või tema kodakondsuse alusel. Lisaks sellele ei tohi juurdepääsu puhul lennuettevõtja kehtestatud piletihindadele esineda diskrimineerimist seoses reisibüroo asukohaga ühenduses.

| 8.4 | Lennupiletihinnad peaksid olema selgelt ära näidatud. Praegusel ajal lisatakse juurde palju lisatasusid, mis lennupileti koguhinda oluliselt suurendavad, eelkõige kuuluvad nende lisatasude alla lennujaamamaksud, mida lennuettevõtjad teadaolevalt suurendavad oma tulude tõstmiseks.
  Euroopas moonutavad lennupiletite hindu sageli erinevad vääringud, kuigi praegu esineb seda tänu euro kasutuselevõtule ilmselt vähemal määral. Siiski on raske selgitada, miks on odavam lennata sellistesse linnadesse nagu London, Rooma ja Madrid, mitte vastupidi.

  Erinevused edasi-tagasilennu suundade hindade vahel esinevad kõikjal Euroopas enamikel marsruutidel. |
| --- | --- |

8.4

Lennupiletihinnad peaksid olema selgelt ära näidatud. Praegusel ajal lisatakse juurde palju lisatasusid, mis lennupileti koguhinda oluliselt suurendavad, eelkõige kuuluvad nende lisatasude alla lennujaamamaksud, mida lennuettevõtjad teadaolevalt suurendavad oma tulude tõstmiseks.

Euroopas moonutavad lennupiletite hindu sageli erinevad vääringud, kuigi praegu esineb seda tänu euro kasutuselevõtule ilmselt vähemal määral. Siiski on raske selgitada, miks on odavam lennata sellistesse linnadesse nagu London, Rooma ja Madrid, mitte vastupidi.

Erinevused edasi-tagasilennu suundade hindade vahel esinevad kõikjal Euroopas enamikel marsruutidel.

| 8.5 | Me nõustume täiesti ettepanekus toodud väitega, et Euroopa Lennundusohutusamet peaks olema korralikult rahastatud ja personaliga varustatud ning et talle tuleks anda volitused kohustuslike regulatsioonide kehtestamiseks kõigis ELi riikides. Seda soovitasime me ka oma eelmises dokumendis (1). |
| --- | --- |

8.5

Me nõustume täiesti ettepanekus toodud väitega, et Euroopa Lennundusohutusamet peaks olema korralikult rahastatud ja personaliga varustatud ning et talle tuleks anda volitused kohustuslike regulatsioonide kehtestamiseks kõigis ELi riikides. Seda soovitasime me ka oma eelmises dokumendis (1).

| 8.6 | Avaliku teenindamise kohustused on vajalikud ja siiski soovitavad, et soodustada teenindamist rohkem isoleeritud piirkondades. Avaliku teenindamise kohustusega lennuettevõtjatele kohaldatavad eeskirjad ja regulatsioonid on sellegipoolest olnud väga leebed. Avaliku teenindamise kohustustes on sätestatud küll lendude arv ja lennuki istekohtade arv, kuid puuduvad sanktsioonid lennugraafikust mahajäämuse ja lendude hilinemise eest. |
| --- | --- |

8.6

Avaliku teenindamise kohustused on vajalikud ja siiski soovitavad, et soodustada teenindamist rohkem isoleeritud piirkondades. Avaliku teenindamise kohustusega lennuettevõtjatele kohaldatavad eeskirjad ja regulatsioonid on sellegipoolest olnud väga leebed. Avaliku teenindamise kohustustes on sätestatud küll lendude arv ja lennuki istekohtade arv, kuid puuduvad sanktsioonid lennugraafikust mahajäämuse ja lendude hilinemise eest.

Brüssel, 31. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ELT C 309, 16.12.2006, lk 51–54.

1

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/88

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika ja elukutselised sõidukijuhid — ohutud ja turvalised peatus- ja puhkekohad”

(2007/C 175/21)

16. veebruaril 2007. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal: „Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika ja elukutselised sõidukijuhid — ohutud ja turvalised peatus- ja puhkekohad”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 7. mail 2007. Raportöör oli hr Etty, kelle tööd jätkas hr Chagas.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 118, vastu hääletas 4, erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Liiklusohutuse ja veokijuhtide tervise ja ohutuse tagamiseks ning maanteeveole suunatud kuritegevusega võitlemiseks on kogu Euroopa Liidus vaja elukutselistele sõidukijuhtidele luua rohkem ohutuid ja turvalisi parkimiskohti. |
| --- | --- |

1.1

Liiklusohutuse ja veokijuhtide tervise ja ohutuse tagamiseks ning maanteeveole suunatud kuritegevusega võitlemiseks on kogu Euroopa Liidus vaja elukutselistele sõidukijuhtidele luua rohkem ohutuid ja turvalisi parkimiskohti.

| 1.2 | Rahvusvaheline Maanteevedude Liit (IRU) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) on sõnastanud ühised kriteeriumid, mis on asjakohased ja teostatavad ning millega tuleb nende puhkealade loomisel arvestada. |
| --- | --- |

1.2

Rahvusvaheline Maanteevedude Liit (IRU) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) on sõnastanud ühised kriteeriumid, mis on asjakohased ja teostatavad ning millega tuleb nende puhkealade loomisel arvestada.

| 1.3 | Komitee tervitab Euroopa Parlamendi loodud ja Euroopa Komisjoni toetatavat algatust viia läbi katseprojekt, mille eesmärk on kontrollida elukutselistele sõidukijuhtidele ohutute ja turvaliste parkimiskohtade loomise teostatavust ja anda nende loomiseks starditoetust. |
| --- | --- |

1.3

Komitee tervitab Euroopa Parlamendi loodud ja Euroopa Komisjoni toetatavat algatust viia läbi katseprojekt, mille eesmärk on kontrollida elukutselistele sõidukijuhtidele ohutute ja turvaliste parkimiskohtade loomise teostatavust ja anda nende loomiseks starditoetust.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab:

| 1.4 | komisjonil hõlmata üleeuroopalise transpordivõrgustiku väljakujundamisse ja kaasrahastamisse ka elukutselistele sõidukijuhtidele ohutute ja turvaliste parkimiskohtade tagamise küsimus; |
| --- | --- |

1.4

komisjonil hõlmata üleeuroopalise transpordivõrgustiku väljakujundamisse ja kaasrahastamisse ka elukutselistele sõidukijuhtidele ohutute ja turvaliste parkimiskohtade tagamise küsimus;

| 1.5 | komisjonil arvestada nimetatud teemaga ka Euroopa Regionaalarengu Fondist kaasrahastatavate teede infrastruktuuri projektide heakskiitmisel. Euroopa Investeerimispank peaks samamoodi toimima teede infrastruktuuri jaoks laenude andmisel; |
| --- | --- |

1.5

komisjonil arvestada nimetatud teemaga ka Euroopa Regionaalarengu Fondist kaasrahastatavate teede infrastruktuuri projektide heakskiitmisel. Euroopa Investeerimispank peaks samamoodi toimima teede infrastruktuuri jaoks laenude andmisel;

| 1.6 | liikmesriikidel pidada kõnealust teemat silmas liiklusohutuse tegevuskava rakendamisel.
  (NB! Nende kolme ettepaneku puhul tuleb erilist tähelepanu pöörata asjaolule, et elukutselistele sõidukijuhtidele on vaja luua rohkem puhkealasid, eriti arvestades „vanade” ja „uute” liikmesriikide vahelise transpordimahu jätkuvat kasvu); |
| --- | --- |

1.6

liikmesriikidel pidada kõnealust teemat silmas liiklusohutuse tegevuskava rakendamisel.

(NB! Nende kolme ettepaneku puhul tuleb erilist tähelepanu pöörata asjaolule, et elukutselistele sõidukijuhtidele on vaja luua rohkem puhkealasid, eriti arvestades „vanade” ja „uute” liikmesriikide vahelise transpordimahu jätkuvat kasvu);

| 1.7 | komisjonil hinnata, millist rolli võiks mängida Euroopa Liit tänasest kuni 2009. aasta aprillini kõnealusesse teemasse puutuvate aspektide reguleerimisel ja mittesiduvate õigusaktide väljatöötamisel valdkondades, mis kuuluvad peamiselt liikmesriikide pädevusse. See võimaldaks komisjonil ja liikmesriikidel võtta pärast käesoleva arvamuse eelnõu punktides 2.9, 2.10 ja 2.11 nimetatud katseprojekti lõppemist kiireid ja kooskõlastatud meetmeid. Nimetatud hindamine tuleb viia läbi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 71 valguses, kuid arvesse tuleb võtta ka seost tööaega puudutavate meetmete ning töötajate tervise ja ohutuse vahel. See võiks sisaldada elukutselistele sõidukijuhtidele ohutute ja turvaliste parkimisalade tagamise meetmeid; |
| --- | --- |

1.7

komisjonil hinnata, millist rolli võiks mängida Euroopa Liit tänasest kuni 2009. aasta aprillini kõnealusesse teemasse puutuvate aspektide reguleerimisel ja mittesiduvate õigusaktide väljatöötamisel valdkondades, mis kuuluvad peamiselt liikmesriikide pädevusse. See võimaldaks komisjonil ja liikmesriikidel võtta pärast käesoleva arvamuse eelnõu punktides 2.9, 2.10 ja 2.11 nimetatud katseprojekti lõppemist kiireid ja kooskõlastatud meetmeid. Nimetatud hindamine tuleb viia läbi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 71 valguses, kuid arvesse tuleb võtta ka seost tööaega puudutavate meetmete ning töötajate tervise ja ohutuse vahel. See võiks sisaldada elukutselistele sõidukijuhtidele ohutute ja turvaliste parkimisalade tagamise meetmeid;

| 1.8 | komisjonil kaasata kõnealustesse toimingutesse täielikult ka sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

1.8

komisjonil kaasata kõnealustesse toimingutesse täielikult ka sotsiaalpartnerid.

| 1.9 | Komisjon peaks uurima, kuidas saaksid nemad aidata tõhustada ja rakendada organiseeritud kodanikuühiskonna algatusi ohutute ja turvaliste parkimisalade kohta ning toetada asjaomaseid organisatsioone, et organisatsioonide liikmed saaksid olemasolevaid ja värskelt valmivaid puhkealasid võimalikult hästi ära kasutada. Näiteks võiks komisjon aidata neil koguda ja täiendada teavet olemasolevate puhkealade kohta ning muuta see teave nende liikmetele kättesaadavamaks, ka veebipõhiselt. Edasised näited on ohutute ja turvaliste parkimisalade sertifitseerimissüsteem (kasutades IRU/ETF ühiseid kriteeriume) ja süsteem, mis jagab iga päev teavet vabade parkimiskohtade kohta. Koos liikmesriikide ja asjaomaste organisatsioonidega võiks komisjon töötada välja meetodid, kuidas sõidukijuhte õigeaegselt teavitada. |
| --- | --- |

1.9

Komisjon peaks uurima, kuidas saaksid nemad aidata tõhustada ja rakendada organiseeritud kodanikuühiskonna algatusi ohutute ja turvaliste parkimisalade kohta ning toetada asjaomaseid organisatsioone, et organisatsioonide liikmed saaksid olemasolevaid ja värskelt valmivaid puhkealasid võimalikult hästi ära kasutada. Näiteks võiks komisjon aidata neil koguda ja täiendada teavet olemasolevate puhkealade kohta ning muuta see teave nende liikmetele kättesaadavamaks, ka veebipõhiselt. Edasised näited on ohutute ja turvaliste parkimisalade sertifitseerimissüsteem (kasutades IRU/ETF ühiseid kriteeriume) ja süsteem, mis jagab iga päev teavet vabade parkimiskohtade kohta. Koos liikmesriikide ja asjaomaste organisatsioonidega võiks komisjon töötada välja meetodid, kuidas sõidukijuhte õigeaegselt teavitada.

2.   Üldised märkused

| 2.1 | Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika, sealhulgas „Kolmas Euroopa Liidu liiklusohutuse tegevusprogramm” (2003) ja „Euroopa Liidu liiklusohutuse tegevusprogrammi vahekokkuvõte” (2006), on suunatud sihtrühmale, mis koosneb teiste hulgas nii mootorratturitest, jalakäijatest ja noortest kui ka elukutselistest sõidukijuhtidest. Kuid komisjon on välja jätnud mitu asjakohast teemat, millest üks on sotsiaalpartnerite arvates lausa hädavajalik. See on teede infrastruktuuri ohutuse ühe osana puhkealade, eelkõige ohutute ja turvaliste puhkealade tagamine elukutselistele sõidukijuhtidele. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Liidu liiklusohutuse poliitika, sealhulgas „Kolmas Euroopa Liidu liiklusohutuse tegevusprogramm” (2003) ja „Euroopa Liidu liiklusohutuse tegevusprogrammi vahekokkuvõte” (2006), on suunatud sihtrühmale, mis koosneb teiste hulgas nii mootorratturitest, jalakäijatest ja noortest kui ka elukutselistest sõidukijuhtidest. Kuid komisjon on välja jätnud mitu asjakohast teemat, millest üks on sotsiaalpartnerite arvates lausa hädavajalik. See on teede infrastruktuuri ohutuse ühe osana puhkealade, eelkõige ohutute ja turvaliste puhkealade tagamine elukutselistele sõidukijuhtidele.

| 2.2 | Miks on see niivõrd oluline teema? Sellele küsimusele saab vastuseks tuua vähemalt kolm head põhjust. |
| --- | --- |

2.2

Miks on see niivõrd oluline teema? Sellele küsimusele saab vastuseks tuua vähemalt kolm head põhjust.

| 2.3 | Esimene on liiklusohutuse küsimus. Hiljuti hakkas kehtima uus määrus nr 561/2006 sõidu- ja puhkeaja kohta. Määruse artiklis 12 (1) tunnistatakse kaudselt elukutselistele sõidukijuhtidele piisava arvu ohutute ja turvaliste puhkealade olemasolu tähtsust Euroopa Liidu maanteedevõrgustikus. Lisaks sellele tuleb seoses ELi õigusaktidega mainida ka riiklikke õigusakte, millega mõnes liikmesriigis juba keelatakse raskeveokite liiklemine nädalavahetustel. See nõuab liikmesriikidelt paremat teabevahetust ja omavahelist kooskõlastamist. |
| --- | --- |

2.3

Esimene on liiklusohutuse küsimus. Hiljuti hakkas kehtima uus määrus nr 561/2006 sõidu- ja puhkeaja kohta. Määruse artiklis 12 (1) tunnistatakse kaudselt elukutselistele sõidukijuhtidele piisava arvu ohutute ja turvaliste puhkealade olemasolu tähtsust Euroopa Liidu maanteedevõrgustikus. Lisaks sellele tuleb seoses ELi õigusaktidega mainida ka riiklikke õigusakte, millega mõnes liikmesriigis juba keelatakse raskeveokite liiklemine nädalavahetustel. See nõuab liikmesriikidelt paremat teabevahetust ja omavahelist kooskõlastamist.

| 2.4 | Teiseks tuleb tegeleda maanteeveole suunatud kuritegevuse probleemiga. Kuigi liikmesriikide statistilised andmed on mitmes mõttes ebapiisavad ja neid on raske omavahel võrrelda, näib, et veokite ja veose varguste ning juhtidele suunatud rünnakute arv kasvab. Mitmed allikad näitavad, et rahvusvahelise maanteeveo puhul toimub umbes 40 % kuritegudest kiirteede kõrval asuvatel parkimisaladel. Peagi esitatakse uusi andmeid puhkealadel elukutseliste sõidukijuhtide vastu toime pandud rünnakute ja vägivalla kohta, sest sellekohast uuringut viivad praegu läbi Euroopa Transpordiministrite Konverents ja Rahvusvaheline Maanteevedude Liit. |
| --- | --- |

2.4

Teiseks tuleb tegeleda maanteeveole suunatud kuritegevuse probleemiga. Kuigi liikmesriikide statistilised andmed on mitmes mõttes ebapiisavad ja neid on raske omavahel võrrelda, näib, et veokite ja veose varguste ning juhtidele suunatud rünnakute arv kasvab. Mitmed allikad näitavad, et rahvusvahelise maanteeveo puhul toimub umbes 40 % kuritegudest kiirteede kõrval asuvatel parkimisaladel. Peagi esitatakse uusi andmeid puhkealadel elukutseliste sõidukijuhtide vastu toime pandud rünnakute ja vägivalla kohta, sest sellekohast uuringut viivad praegu läbi Euroopa Transpordiministrite Konverents ja Rahvusvaheline Maanteevedude Liit.

| 2.4.1 | Parlament avaldas hiljuti (2007. aasta mais) uurimuse „Tarbesõidukite ja nende lasti organiseeritud vargused Euroopa Liidus” (2), milles hinnatakse vargustest tingitud kahju väärtuseks enam kui 8,2 miljardit eurot ehk 6,72 eurot ühe veo kohta. Kõnealuse uurimuse kohaselt langeb igal aastal Euroopa Liidu kiirteedel sellise transpordikuritegevuse ohvriks ligikaudu 9 000 elukutselist sõidukijuhti. |
| --- | --- |

2.4.1

Parlament avaldas hiljuti (2007. aasta mais) uurimuse „Tarbesõidukite ja nende lasti organiseeritud vargused Euroopa Liidus” (2), milles hinnatakse vargustest tingitud kahju väärtuseks enam kui 8,2 miljardit eurot ehk 6,72 eurot ühe veo kohta. Kõnealuse uurimuse kohaselt langeb igal aastal Euroopa Liidu kiirteedel sellise transpordikuritegevuse ohvriks ligikaudu 9 000 elukutselist sõidukijuhti.

| 2.5 | Kolmandaks tuleb arvestada veokijuhtide tervise ja ohutusega. Väsinud sõidukijuht kujutab endast maanteel ohtu. Siiski on sõiduaja piiramine transpordipoliitikas oluline eelkõige konkurentsi tõttu. Parimal juhul on terviseaspektil kehtivates õigusaktides vaid väga tagasihoidlik koht. |
| --- | --- |

2.5

Kolmandaks tuleb arvestada veokijuhtide tervise ja ohutusega. Väsinud sõidukijuht kujutab endast maanteel ohtu. Siiski on sõiduaja piiramine transpordipoliitikas oluline eelkõige konkurentsi tõttu. Parimal juhul on terviseaspektil kehtivates õigusaktides vaid väga tagasihoidlik koht.

| 2.6 | Kaalul on veel teisigi küsimusi. Näiteks on vähem kui 3,5 tonni kaaluvate sõidukite elukutselised juhid vabastatud Euroopa Liidu sõidu- ja puhkeaja ning kiiruspiirikute alaste õigusaktide järgimisest. Seda hoolimata tõsiasjast, et vedu, sealhulgas äärmiselt väärtusliku lasti vedu, nimetatud tüüpi sõidukitega pidevalt kasvab ning et nendega seotud õnnetuste arv suureneb. |
| --- | --- |

2.6

Kaalul on veel teisigi küsimusi. Näiteks on vähem kui 3,5 tonni kaaluvate sõidukite elukutselised juhid vabastatud Euroopa Liidu sõidu- ja puhkeaja ning kiiruspiirikute alaste õigusaktide järgimisest. Seda hoolimata tõsiasjast, et vedu, sealhulgas äärmiselt väärtusliku lasti vedu, nimetatud tüüpi sõidukitega pidevalt kasvab ning et nendega seotud õnnetuste arv suureneb.

| 2.7 | Arvestada tuleb ka veokijuhtide sotsiaalküsimusi käsitlevate õigusaktide rakendamise lihtsustamise küsimusega, millele seni ei ole piisavat tähelepanu pööratud. |
| --- | --- |

2.7

Arvestada tuleb ka veokijuhtide sotsiaalküsimusi käsitlevate õigusaktide rakendamise lihtsustamise küsimusega, millele seni ei ole piisavat tähelepanu pööratud.

| 2.8 | Samuti võivad ohutud ja turvalised parkimiskohad, mis asuvad ELi kiirteede ääres üksteisest sobival kaugusel, avaldada positiivset mõju keskkonnale ning muuta liikluse ladusamaks. |
| --- | --- |

2.8

Samuti võivad ohutud ja turvalised parkimiskohad, mis asuvad ELi kiirteede ääres üksteisest sobival kaugusel, avaldada positiivset mõju keskkonnale ning muuta liikluse ladusamaks.

| 2.9 | Käimas on arutelu elukutselistele sõidukijuhtidele ohutute ja turvaliste puhkealade tagamise olulisuse üle. Üks selle arutelu peamine element on kõnealuse sektori tööandjate ja ametiühingute IRU (Rahvusvaheline Maanteevedude Liit) ja ETFi (Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon) hiljutine 2006. aasta taotlus ELile ning liikmesriikide valitsustele ning piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele luua piisav arv selliseid kohti, mis vastaksid nende ühiselt väljatöötatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

2.9

Käimas on arutelu elukutselistele sõidukijuhtidele ohutute ja turvaliste puhkealade tagamise olulisuse üle. Üks selle arutelu peamine element on kõnealuse sektori tööandjate ja ametiühingute IRU (Rahvusvaheline Maanteevedude Liit) ja ETFi (Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon) hiljutine 2006. aasta taotlus ELile ning liikmesriikide valitsustele ning piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele luua piisav arv selliseid kohti, mis vastaksid nende ühiselt väljatöötatud kriteeriumidele.

| 2.10 | Parlamendis hõlmas arutelu uue määruse nr 561/2006 üle ka ohutute ja turvaliste parkimisalade teemat. Erilise tähelepanu all oli maanteeveole suunatud kuritegevuse probleem. Parlamendi algatusel ja komisjoni toetusel eraldati 5,5 miljoni euro suurune eelarve katseprojektile, mida praegu läbi viiakse. Projekt sisaldab teostatavusuuringut ning annab starditoetust turvaliste parkimisalade loomiseks. |
| --- | --- |

2.10

Parlamendis hõlmas arutelu uue määruse nr 561/2006 üle ka ohutute ja turvaliste parkimisalade teemat. Erilise tähelepanu all oli maanteeveole suunatud kuritegevuse probleem. Parlamendi algatusel ja komisjoni toetusel eraldati 5,5 miljoni euro suurune eelarve katseprojektile, mida praegu läbi viiakse. Projekt sisaldab teostatavusuuringut ning annab starditoetust turvaliste parkimisalade loomiseks.

| 2.11 | „Uuringu maanteeveo ettevõtjatele turvaliste parkimisalade võrgustiku loomise teostatavuse kohta üleeuroopalises transpordivõrgustikus” tellis Euroopa Komisjon 2006. aastal ning see valmis 2007. aasta alguses (3). |
| --- | --- |

2.11

„Uuringu maanteeveo ettevõtjatele turvaliste parkimisalade võrgustiku loomise teostatavuse kohta üleeuroopalises transpordivõrgustikus” tellis Euroopa Komisjon 2006. aastal ning see valmis 2007. aasta alguses (3).

| 2.12 | Starditoetust on antud viiele näidisprojektile. Peaeesmärgid on määratleda ühtsed turvaliste parkimisalade nõuded ning ehitada mõned uued turvalised parkimiskohad vähemalt kahes liikmesriigis. Üks põhiküsimus, mida tuleks uurida, on avaliku ja erasektori koostöömudelid. |
| --- | --- |

2.12

Starditoetust on antud viiele näidisprojektile. Peaeesmärgid on määratleda ühtsed turvaliste parkimisalade nõuded ning ehitada mõned uued turvalised parkimiskohad vähemalt kahes liikmesriigis. Üks põhiküsimus, mida tuleks uurida, on avaliku ja erasektori koostöömudelid.

| 2.13 | Euroopa Komisjon hindab katseprojekti kohe pärast selle lõppu 2009. aasta aprillis. Hinnangusse, nagu ka projekti rakendamisse kaasatakse asjaomased osapooled. 2009. aastal võib komisjon teha nimetatud hinnangu alusel poliitikameetmete ettepanekuid (õigusaktid, mittesiduvad õigusaktid, kooskõlastamine, parimate tavade vahetamine jne). |
| --- | --- |

2.13

Euroopa Komisjon hindab katseprojekti kohe pärast selle lõppu 2009. aasta aprillis. Hinnangusse, nagu ka projekti rakendamisse kaasatakse asjaomased osapooled. 2009. aastal võib komisjon teha nimetatud hinnangu alusel poliitikameetmete ettepanekuid (õigusaktid, mittesiduvad õigusaktid, kooskõlastamine, parimate tavade vahetamine jne).

| 2.14 | Parlament on 2007. aasta eelarves täiendavalt ette näinud 2 miljonit eurot ohutute ja turvaliste parkimisalade sertifitseerimissüsteemi väljaarendamiseks. |
| --- | --- |

2.14

Parlament on 2007. aasta eelarves täiendavalt ette näinud 2 miljonit eurot ohutute ja turvaliste parkimisalade sertifitseerimissüsteemi väljaarendamiseks.

| 2.15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on käsitlenud elukutselistele sõidukijuhtidele ohutute ja turvaliste parkimiskohtade tagamise teemat hiljuti lühidalt oma arvamustes TEN/217 (4) ja TEN/270 (5). |
| --- | --- |

2.15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on käsitlenud elukutselistele sõidukijuhtidele ohutute ja turvaliste parkimiskohtade tagamise teemat hiljuti lühidalt oma arvamustes TEN/217 (4) ja TEN/270 (5).

| 2.16 | Parkimiskohtade olemasolu küsimust käsitletakse ka parlamendi 20. märtsi 2007. aasta aruandes „Maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamine” (2006/0182/COD, esialgne versioon). |
| --- | --- |

2.16

Parkimiskohtade olemasolu küsimust käsitletakse ka parlamendi 20. märtsi 2007. aasta aruandes „Maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamine” (2006/0182/COD, esialgne versioon).

3.   Konkreetsed tähelepanekud

| 3.1 | Komitee on seisukohal, et komisjon on sõidu- ja puhkeaja eeskirjade kehtestamisega võtnud endale kohustuse tagada elukutselistele sõidukijuhtidele ka nimetatud eeskirjade järgimise võimalused. See tähendab, et Euroopa peamiste kiirteede ääres peavad olema sobivad parkimisalad üksteisest sellisel kaugusel, et sõidukijuhid saaksid vajalikul ajal teha ettenähtud puhkepausi. |
| --- | --- |

3.1

Komitee on seisukohal, et komisjon on sõidu- ja puhkeaja eeskirjade kehtestamisega võtnud endale kohustuse tagada elukutselistele sõidukijuhtidele ka nimetatud eeskirjade järgimise võimalused. See tähendab, et Euroopa peamiste kiirteede ääres peavad olema sobivad parkimisalad üksteisest sellisel kaugusel, et sõidukijuhid saaksid vajalikul ajal teha ettenähtud puhkepausi.

| 3.2 | Sobivate parkimisalade kriteeriumid, mille Rahvusvaheline Maanteevedude Liit (IRU) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) töötasid välja 2006. aasta märtsis, on head ja teostatavad. Nendes arvestatakse hästi poliitikasoovitustega, mis tehti punktis 2.10 nimetatud teostatavusuuringus. Kriteeriumid määratlevad kahte tüüpi puhkealad: ühed on mõeldud vaid sõidukijuhtide põhivajadusteks, teiste puhul on strateegilistes sõlmpunktides vaja rohkem kohustuslikke rajatisi. IRU ja ETF on pakkunud lisaks välja teisigi rajatisi või teenuseid, mis on sõltuvalt nõudlusest puhkealade haldajatele rangelt soovitatavad või valikulised. Komitee on seisukohal, et kõnealuste kriteeriumidega tagatakse õige tasakaal liiklusohutuse, sõidukijuhi ja lasti turvalisuse ning töötervishoiu ja sõidukijuhi tervise vahel. |
| --- | --- |

3.2

Sobivate parkimisalade kriteeriumid, mille Rahvusvaheline Maanteevedude Liit (IRU) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) töötasid välja 2006. aasta märtsis, on head ja teostatavad. Nendes arvestatakse hästi poliitikasoovitustega, mis tehti punktis 2.10 nimetatud teostatavusuuringus. Kriteeriumid määratlevad kahte tüüpi puhkealad: ühed on mõeldud vaid sõidukijuhtide põhivajadusteks, teiste puhul on strateegilistes sõlmpunktides vaja rohkem kohustuslikke rajatisi. IRU ja ETF on pakkunud lisaks välja teisigi rajatisi või teenuseid, mis on sõltuvalt nõudlusest puhkealade haldajatele rangelt soovitatavad või valikulised. Komitee on seisukohal, et kõnealuste kriteeriumidega tagatakse õige tasakaal liiklusohutuse, sõidukijuhi ja lasti turvalisuse ning töötervishoiu ja sõidukijuhi tervise vahel.

| 3.3 | Praegu ei ole ei ELi „vanades” ega ka „uutes” liikmesriikides piisavalt parkimiskohti, mis vastaksid IRU ja ETFi kriteeriumidele. Kesk- ja Ida-Euroopas tuleks nende loomine hõlmata uute maanteede planeerimisse ja ehitamisse. Suurt tähelepanu tuleb pöörata piiriületusele ELi välispiiridel, kus sõidukijuhid peavad sageli kaua ootama. |
| --- | --- |

3.3

Praegu ei ole ei ELi „vanades” ega ka „uutes” liikmesriikides piisavalt parkimiskohti, mis vastaksid IRU ja ETFi kriteeriumidele. Kesk- ja Ida-Euroopas tuleks nende loomine hõlmata uute maanteede planeerimisse ja ehitamisse. Suurt tähelepanu tuleb pöörata piiriületusele ELi välispiiridel, kus sõidukijuhid peavad sageli kaua ootama.

| 3.4 | Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid olukorraga viivitamata tegelema, pidades sealjuures silmas oma kohustusi ja pädevusi. Komitee jälgib huviga parlamendi ja komisjoni algatusi ning loodab, et need viivad peagi komisjoni ja liikmesriikide tegevuseni, millega valmistatakse ette pärast punktis 2.11 nimetatud katseprojekti lõppemist väljatöötatavaid meetmeid. |
| --- | --- |

3.4

Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid olukorraga viivitamata tegelema, pidades sealjuures silmas oma kohustusi ja pädevusi. Komitee jälgib huviga parlamendi ja komisjoni algatusi ning loodab, et need viivad peagi komisjoni ja liikmesriikide tegevuseni, millega valmistatakse ette pärast punktis 2.11 nimetatud katseprojekti lõppemist väljatöötatavaid meetmeid.

| 3.5 | Komitee väljendab heameelt, et organiseeritud kodanikuühiskond, eriti maanteeveosektori sotsiaalpartnerid on ohutute ja turvaliste parkimisalade teemat käsitlenud konstruktiivselt ja konkreetselt. Komitee julgustab komisjoni uurima, kuidas saaksid nemad aidata kõnealust algatust tõhustada ja rakendada ning asjaomaseid organisatsioone toetada, et organisatsioonide liikmed saaksid olemasolevaid ja värskelt valmivaid puhkealasid võimalikult hästi ära kasutada. Näiteks võiks komisjon aidata neil koguda ja täiendada teavet olemasolevate puhkealade kohta ning muuta see teave oma liikmetele kättesaadavamaks, ka veebipõhiselt Samuti võiks luua süsteemi, mis jagab iga päev teavet vabade parkimiskohtade kohta. Koos liikmesriikide ja asjaomaste organisatsioonidega võiks komisjon töötada välja meetodid, kuidas sõidukijuhte õigeaegselt teavitada. |
| --- | --- |

3.5

Komitee väljendab heameelt, et organiseeritud kodanikuühiskond, eriti maanteeveosektori sotsiaalpartnerid on ohutute ja turvaliste parkimisalade teemat käsitlenud konstruktiivselt ja konkreetselt. Komitee julgustab komisjoni uurima, kuidas saaksid nemad aidata kõnealust algatust tõhustada ja rakendada ning asjaomaseid organisatsioone toetada, et organisatsioonide liikmed saaksid olemasolevaid ja värskelt valmivaid puhkealasid võimalikult hästi ära kasutada. Näiteks võiks komisjon aidata neil koguda ja täiendada teavet olemasolevate puhkealade kohta ning muuta see teave oma liikmetele kättesaadavamaks, ka veebipõhiselt Samuti võiks luua süsteemi, mis jagab iga päev teavet vabade parkimiskohtade kohta. Koos liikmesriikide ja asjaomaste organisatsioonidega võiks komisjon töötada välja meetodid, kuidas sõidukijuhte õigeaegselt teavitada.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Artikkel 12: Tingimusel et liiklusohutus pole seeläbi ohustatud, võib juht sobivasse peatuskohta jõudmisel kalduda käesoleva määruse artiklite 6 kuni 9 sätetest kõrvale ulatuses, mis tagab sõidukis asuvate isikute, sõiduki või selle lasti ohutuse. Juht peab kõrvalekaldumise laadi ja põhjuse hiljemalt sobivasse peatuskohta jõudmisel märkima käsitsi sõidumeeriku salvestuslehele või väljatrükile või oma töögraafikusse.

1

(2)  Esialgne versioon, 3.5.2007, IP/B/TRAN/IC/2006-194. Uurimise koostas NEA Transport Research and Training Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjoni taotlusel.

2

NEA Transport Research and Training

(3)  „Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network”. NEA Transport Research Training, Rijswijk, Holland, jaanuar 2007.

3

NEA Transport Research Training

(4)  Arvamus teemal „Transpordiliikide turvalisus”, CESE 1488/2005, 14.12.2005, vt punkt 3.10. ELT C 65, 17.3.2006.

4

(5)  Arvamus teemal „Maanteede infrastruktuuri ohutus”, CESE 613/2007, 26.4.2007, vt punkt 4.8.

5

---

| 27.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 175/91 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 175/91

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tulevased õigusaktid e-juurdepääsetavuse valdkonnas”

(2007/C 175/22)

26. veebruaril 2007. aastal palus Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistava arvamuse järgmises küsimuses: „Tulevased õigusaktid e-juurdepääsetavuse valdkonnas”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 7. mail 2007. Raportöör oli Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 436. istungjärgul 30.–31. mail 2007 (30. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 136 komitee liiget, erapooletuks jäi 3 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | EMSK toetab komisjoni tegevust e-juurdepääsetavuse alal ja kutsub komisjoni üles seda jätkama. Kuna tegemist on elavat huvi pakkuva teemaga, jätab komitee endale võimaluse koostada selle kohta täiendav arvamus. |
| --- | --- |

1.1

EMSK toetab komisjoni tegevust e-juurdepääsetavuse alal ja kutsub komisjoni üles seda jätkama. Kuna tegemist on elavat huvi pakkuva teemaga, jätab komitee endale võimaluse koostada selle kohta täiendav arvamus.

| 1.2 | EMSK on arvamusel, et komisjon peab võtma ühenduse tasandil meetmeid, mis sisaldaksid järgmist:






  — | olemasolevate õigusaktide tugevdamine, nii et need oleksid ühtsed ja siduvad, et vältida praegu eelkõige elektronside (eriti universaalteenuse) ja riigihangete valdkonnas valitsevaid liikmesriikidevahelisi erinevusi ja ebakõlasid. Samas tuleb tugevdada õigustikku, võttes EÜ asutamislepingu artiklite 13 ja 95 alusel uusi riigiüleseid meetmeid, mis tagaksid juurdepääsetavuse avalike teenuste kohustusena; |
| --- | --- | --- |

1.2

EMSK on arvamusel, et komisjon peab võtma ühenduse tasandil meetmeid, mis sisaldaksid järgmist:

—

olemasolevate õigusaktide tugevdamine, nii et need oleksid ühtsed ja siduvad, et vältida praegu eelkõige elektronside (eriti universaalteenuse) ja riigihangete valdkonnas valitsevaid liikmesriikidevahelisi erinevusi ja ebakõlasid. Samas tuleb tugevdada õigustikku, võttes EÜ asutamislepingu artiklite 13 ja 95 alusel uusi riigiüleseid meetmeid, mis tagaksid juurdepääsetavuse avalike teenuste kohustusena;

| — | e-juurdepääsetavuse laiendamine horisontaalselt teistesse ELi poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

—

e-juurdepääsetavuse laiendamine horisontaalselt teistesse ELi poliitikavaldkondadesse;

| — | mittesiduvad e-juurdepääsetavuse meetmed eakate ja puuetega inimeste elukvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

—

mittesiduvad e-juurdepääsetavuse meetmed eakate ja puuetega inimeste elukvaliteedi parandamiseks.

| 1.3 | Organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonide osalus on oluline kohase e-juurdepääsetavusealase poliitika rakendamiseks, näiteks toetusmeetmete edendamise kaudu käitumisjuhiste või kaasregulatsiooni osas. |
| --- | --- |

1.3

Organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonide osalus on oluline kohase e-juurdepääsetavusealase poliitika rakendamiseks, näiteks toetusmeetmete edendamise kaudu käitumisjuhiste või kaasregulatsiooni osas.

| 1.4 | Toetusmeetmed peaksid keskenduma valdkondadele, mis edendavad eakate ja puuetega inimeste juurdepääsu infoühiskonnale ja julgustavad neid kasutama uusi tehnoloogiaid kui sobivat vahendit nende sotsiaalseks kaasamiseks, digitaalse tõrjutuse vältimiseks ja nende elukvaliteedi tõstmiseks. |
| --- | --- |

1.4

Toetusmeetmed peaksid keskenduma valdkondadele, mis edendavad eakate ja puuetega inimeste juurdepääsu infoühiskonnale ja julgustavad neid kasutama uusi tehnoloogiaid kui sobivat vahendit nende sotsiaalseks kaasamiseks, digitaalse tõrjutuse vältimiseks ja nende elukvaliteedi tõstmiseks.

| 1.5 | Liikmesriikide asutused peaksid riigiüleseid suuniseid järgides võtma toetusmeetmeid rahastamaks puuetega inimeste ja eakate organisatsioonide kaasamist e-keskkonda ja hõlbustamaks nende juurdepääsu sellele. |
| --- | --- |

1.5

Liikmesriikide asutused peaksid riigiüleseid suuniseid järgides võtma toetusmeetmeid rahastamaks puuetega inimeste ja eakate organisatsioonide kaasamist e-keskkonda ja hõlbustamaks nende juurdepääsu sellele.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | EMSKle saadetud kirjas palub komisjon komiteel koostada ettevalmistav arvamus tulevase õigusraamistiku kohta e-juurdepääsetavuse valdkonnas, keskendudes eriti eakatele inimestele.
  „e-juurdepääsetavus” tähendab tehniliste takistuste ja raskuste ületamist, millega puutavad kokku puuetega inimesed ja teised rühmad, püüdes võrdsetel tingimustel infoühiskonnas osaleda. See mõiste on osa laiemast mõistest „e-kaasamine”, mis hõlmab ka teisi — majanduslikke, geograafilisi ja hariduslikke — takistusi. |
| --- | --- |

2.1

EMSKle saadetud kirjas palub komisjon komiteel koostada ettevalmistav arvamus tulevase õigusraamistiku kohta e-juurdepääsetavuse valdkonnas, keskendudes eriti eakatele inimestele.

„e-juurdepääsetavus” tähendab tehniliste takistuste ja raskuste ületamist, millega puutavad kokku puuetega inimesed ja teised rühmad, püüdes võrdsetel tingimustel infoühiskonnas osaleda. See mõiste on osa laiemast mõistest „e-kaasamine”, mis hõlmab ka teisi — majanduslikke, geograafilisi ja hariduslikke — takistusi.

| 2.2 | Eelkõige on eesmärk määrata kindlaks, millist liiki teisese õigusakti alusel arendada ELi eesmärki luua täielikult kaasav ühiskond, võttes arvesse praegu toimuvaid kiireid majanduslikke ja sotsiaalseid ümberkorraldusi. |
| --- | --- |

2.2

Eelkõige on eesmärk määrata kindlaks, millist liiki teisese õigusakti alusel arendada ELi eesmärki luua täielikult kaasav ühiskond, võttes arvesse praegu toimuvaid kiireid majanduslikke ja sotsiaalseid ümberkorraldusi.

| 2.3 | Kahtlemata peab kõnealune seadusandlik projekt lähtuma Euroopa väärtusi ja põhimõtteid kandvatest õiguslikest alustest, nagu EÜ asutamislepingu artikkel 13 või spetsiaalsed viited kõigi Euroopa elanike osalusele demokraatias ja sotsiaalses arengus, mis on toodud põhiseaduse lepingu teises ja neljandas lõigus, selle artiklites I-3 lõige 3, II-81 ja II-86 ning teistes sätetes. |
| --- | --- |

2.3

Kahtlemata peab kõnealune seadusandlik projekt lähtuma Euroopa väärtusi ja põhimõtteid kandvatest õiguslikest alustest, nagu EÜ asutamislepingu artikkel 13 või spetsiaalsed viited kõigi Euroopa elanike osalusele demokraatias ja sotsiaalses arengus, mis on toodud põhiseaduse lepingu teises ja neljandas lõigus, selle artiklites I-3 lõige 3, II-81 ja II-86 ning teistes sätetes.

| 2.4 | Samuti on ELi institutsioonide ja organite asjaomastest seisukohavõttudest ja otsustest juba moodustunud mahukas korpus, mis vaatamata ebaühtsusele on abiks sellise ühenduse poliitika väljatöötamisel, mis on proaktiivselt suunatud mittediskrimineerimisele ja e-juurdepääsetavusele, sh:






  — | nõukogu 2. detsembri 2002. aasta resolutsioon puuetega inimeste e-juurdepääsetavuse kohta, milles kutsuti komisjoni üles kasutama infoühiskonna võimalusi puuetega inimeste heaks eelkõige igasuguste takistuste kõrvaldamise abil; |
| --- | --- | --- |

2.4

Samuti on ELi institutsioonide ja organite asjaomastest seisukohavõttudest ja otsustest juba moodustunud mahukas korpus, mis vaatamata ebaühtsusele on abiks sellise ühenduse poliitika väljatöötamisel, mis on proaktiivselt suunatud mittediskrimineerimisele ja e-juurdepääsetavusele, sh:

—

nõukogu 2. detsembri 2002. aasta resolutsioon puuetega inimeste e-juurdepääsetavuse kohta, milles kutsuti komisjoni üles kasutama infoühiskonna võimalusi puuetega inimeste heaks eelkõige igasuguste takistuste kõrvaldamise abil;

| — | telekommunikatsiooni nõukogu tõstis esile vajadust parandada Euroopas e-juurdepääsetavust (1) ning sotsiaalpoliitika nõukogu kutsus oma 2003. aasta resolutsioonis e-juurdepääsetavuse kohta (2) liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid loomaks avatud, kaasavat ja kõigile kodanikele juurdepääsetavat teadmistepõhist ühiskonda. |
| --- | --- |

—

telekommunikatsiooni nõukogu tõstis esile vajadust parandada Euroopas e-juurdepääsetavust (1) ning sotsiaalpoliitika nõukogu kutsus oma 2003. aasta resolutsioonis e-juurdepääsetavuse kohta (2) liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid loomaks avatud, kaasavat ja kõigile kodanikele juurdepääsetavat teadmistepõhist ühiskonda.

| 2.4.1 | komisjon avaldas 2005. aastal teatise „i2010” (3), mille eesmärk oli luua Euroopa infoühiskonna uus strateegiline raamistik, ja hiljem teatise e-juurdepääsetavuse kohta (4), mis sisaldas poliitiliste algatuste ettepanekuid e-juurdepääsetavuse edendamiseks. |
| --- | --- |

2.4.1

komisjon avaldas 2005. aastal teatise „i2010” (3), mille eesmärk oli luua Euroopa infoühiskonna uus strateegiline raamistik, ja hiljem teatise e-juurdepääsetavuse kohta (4), mis sisaldas poliitiliste algatuste ettepanekuid e-juurdepääsetavuse edendamiseks.

| 2.4.2 | Konkreetselt tuuakse nimetatud e-juurdepääsetavust käsitlevas teatises välja kolm uut lähenemisviisi probleemi lahendamiseks:






  — | edendada juurdepääsetavuse nõuete kehtestamist riigihangete vallas; |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Konkreetselt tuuakse nimetatud e-juurdepääsetavust käsitlevas teatises välja kolm uut lähenemisviisi probleemi lahendamiseks:

—

edendada juurdepääsetavuse nõuete kehtestamist riigihangete vallas;

| — | tagada juurdepääsetavuse sertifitseerimine; |
| --- | --- |

—

tagada juurdepääsetavuse sertifitseerimine;

| — | muuta olemasolevate õigusaktide kasutamine otstarbekamaks. |
| --- | --- |

—

muuta olemasolevate õigusaktide kasutamine otstarbekamaks.

Kaks aastat pärast komisjoni teatise avaldamist oli ette nähtud hindamine, et kaaluda vajadusel võimalikke täiendavaid meetmeid.

| 2.4.3 | Komitee võttis nimetatud teatise kohta vastu arvamuse (5), milles käsitleti selliseid aspekte nagu ühtlustatud standardid ja koostalitlusvõime; riigihanked, sertifitseerimine ja testimine kolmandate isikute poolt vastandina enda koostatud deklaratsioonile, õigusaktide kasutamine, integratsioon, veebi kättesaadavus, õigusaktid ja infoühiskonna uus strateegiline raamistik. |
| --- | --- |

2.4.3

Komitee võttis nimetatud teatise kohta vastu arvamuse (5), milles käsitleti selliseid aspekte nagu ühtlustatud standardid ja koostalitlusvõime; riigihanked, sertifitseerimine ja testimine kolmandate isikute poolt vastandina enda koostatud deklaratsioonile, õigusaktide kasutamine, integratsioon, veebi kättesaadavus, õigusaktid ja infoühiskonna uus strateegiline raamistik.

| 2.5 | Nõukogu 22. märtsi 2007. aasta resolutsioonis Euroopa turvalise infoühiskonna strateegia kohta rõhutatakse kuuendas punktis vajadust pöörata eritähelepanu erivajadustega ning võrgu- ja teabeturbe küsimustes vähe teadlikele IKT kasutajatele, kelle hulka kuuluvad ka eakad ja puuetega inimesed. |
| --- | --- |

2.5

Nõukogu 22. märtsi 2007. aasta resolutsioonis Euroopa turvalise infoühiskonna strateegia kohta rõhutatakse kuuendas punktis vajadust pöörata eritähelepanu erivajadustega ning võrgu- ja teabeturbe küsimustes vähe teadlikele IKT kasutajatele, kelle hulka kuuluvad ka eakad ja puuetega inimesed.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | EMSK suhtub suure huviga komisjoni palvesse koostada kõnealune ettevalmistav arvamus ja leiab, et kuigi ühenduse meetmed, mille eesmärk on kõigi kaasamine infoühiskonda, peavad üldiselt olema globaalsed, vajavad teatud rühmad, nt eakad või puuetega inimesed, siiski eritähelepanu nende kohaseks kaasamiseks infoühiskonda (6).
  Kuna kõnealune teema on väga huvipakkuv, on võimalik, et EMSK koostab lisaks käesolevale veel täiendava arvamuse. |
| --- | --- |

3.1

EMSK suhtub suure huviga komisjoni palvesse koostada kõnealune ettevalmistav arvamus ja leiab, et kuigi ühenduse meetmed, mille eesmärk on kõigi kaasamine infoühiskonda, peavad üldiselt olema globaalsed, vajavad teatud rühmad, nt eakad või puuetega inimesed, siiski eritähelepanu nende kohaseks kaasamiseks infoühiskonda (6).

Kuna kõnealune teema on väga huvipakkuv, on võimalik, et EMSK koostab lisaks käesolevale veel täiendava arvamuse.

| 3.1.1 | See on ka täielikult kooskõlas Riias vastu võetud ministrite deklaratsiooni (7) kaheksanda punktiga, milles öeldakse: „Tõhusaks e-kaasamiseks tuleks 2010. aastaks vähendada poole võrra erinevusi eakate, puudega inimeste, naiste, madala haridustasemega rühmade, töötute ja vähem arenenud piirkondade elanike interneti kasutamises võrreldes ELi keskmise internetikasutajaga.”
  EMSK leiab, et viimaste aastate poliitilisi ja sotsiaalseid muutusi arvestades on ühenduse e-juurdepääsetavuse meede prioriteetse tähtsusega ja juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele peab saama avalike teenuste puhul kodanikuõiguseks.
  Kõnealune ühenduse meede peab sisaldama õigusvahendit, mis tugevdaks olemasolevaid õigusakte, ja seda toetavaid mittesiduvaid meetmeid eri poliitikavaldkondades, arvestades ühenduse meetme lisaväärtust.
  EMSK toetab kõnealust ühenduse meedet, sest:






  — | sotsiaalsest seisukohast parandab see kodanike õigusi ja majanduslikust seisukohast parandab mastaabisäästu, siseturu toimimist, konkurentsivõimet võtmesektoris ja uuendustegevust; |
| --- | --- | --- |

3.1.1

See on ka täielikult kooskõlas Riias vastu võetud ministrite deklaratsiooni (7) kaheksanda punktiga, milles öeldakse: „Tõhusaks e-kaasamiseks tuleks 2010. aastaks vähendada poole võrra erinevusi eakate, puudega inimeste, naiste, madala haridustasemega rühmade, töötute ja vähem arenenud piirkondade elanike interneti kasutamises võrreldes ELi keskmise internetikasutajaga.”

EMSK leiab, et viimaste aastate poliitilisi ja sotsiaalseid muutusi arvestades on ühenduse e-juurdepääsetavuse meede prioriteetse tähtsusega ja juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele peab saama avalike teenuste puhul kodanikuõiguseks.

Kõnealune ühenduse meede peab sisaldama õigusvahendit, mis tugevdaks olemasolevaid õigusakte, ja seda toetavaid mittesiduvaid meetmeid eri poliitikavaldkondades, arvestades ühenduse meetme lisaväärtust.

EMSK toetab kõnealust ühenduse meedet, sest:

—

sotsiaalsest seisukohast parandab see kodanike õigusi ja majanduslikust seisukohast parandab mastaabisäästu, siseturu toimimist, konkurentsivõimet võtmesektoris ja uuendustegevust;

| — | toob välja, et liikmesriikide lähenemisviiside ebaühtlus ja killustatus toob kaasa teatud probleeme, seda eelkõige olemasolevate direktiivide erineva ülevõtmise tõttu. Selles osas on vaja selgust luua eriti riigihangete ja universaalteenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

—

toob välja, et liikmesriikide lähenemisviiside ebaühtlus ja killustatus toob kaasa teatud probleeme, seda eelkõige olemasolevate direktiivide erineva ülevõtmise tõttu. Selles osas on vaja selgust luua eriti riigihangete ja universaalteenuste valdkonnas;

| — | seejuures tuleb tagada võetavate toetusmeetmete võimalikult tõhus rakendamine. |
| --- | --- |

—

seejuures tuleb tagada võetavate toetusmeetmete võimalikult tõhus rakendamine.

| 3.2 | e-juurdepääsetavuse küsimusi reguleerivate eeskirjade õigusliku aluse osas on soovitav kasutada






  — | EÜ asutamislepingu artiklit 13, millega antakse nõukogule üldine volitus võtta vastu mis tahes ühenduse õigusakte, millega võideldakse diskrimineerimise vastu, |
| --- | --- | --- |

3.2

e-juurdepääsetavuse küsimusi reguleerivate eeskirjade õigusliku aluse osas on soovitav kasutada

—

EÜ asutamislepingu artiklit 13, millega antakse nõukogule üldine volitus võtta vastu mis tahes ühenduse õigusakte, millega võideldakse diskrimineerimise vastu,

| — | ja samas EÜ asutamislepingu artiklit 95, milles käsitletakse siseturu kehtestamise ja toimimisega seotud aspekte ja mille puhul ettepanekute aluseks peab olema kaitstuse kõrge tase. |
| --- | --- |

—

ja samas EÜ asutamislepingu artiklit 95, milles käsitletakse siseturu kehtestamise ja toimimisega seotud aspekte ja mille puhul ettepanekute aluseks peab olema kaitstuse kõrge tase.

Seejuures ei tohi kahjustada e-juurdepääsetavuse meetmete vajalikku horisontaalset mõju.

| 3.2.1 | Kuna Euroopa põhiseaduse leping ei kehti, ei saa kõnealuseid õigusakte kahjuks vastu võtta artikli III-124-1 alusel, milles sätestatakse ühehäälne vastuvõtmine nõukogus pärast Euroopa Parlamendi heakskiitu. Kuna kehtivas EÜ asutamislepingu artiklis 13 nähakse ette kõnealuste õigusaktide ühehäälne vastuvõtmine nõukogus „pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga”, puudub ulatusliku demokraatliku arutelu võimalus ja neil ei ole nii tugevat õiguspärasust kui kaasotsustamismenetlusega vastu võetud ELi õigusaktidel. |
| --- | --- |

3.2.1

Kuna Euroopa põhiseaduse leping ei kehti, ei saa kõnealuseid õigusakte kahjuks vastu võtta artikli III-124-1 alusel, milles sätestatakse ühehäälne vastuvõtmine nõukogus pärast Euroopa Parlamendi heakskiitu. Kuna kehtivas EÜ asutamislepingu artiklis 13 nähakse ette kõnealuste õigusaktide ühehäälne vastuvõtmine nõukogus „pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga”, puudub ulatusliku demokraatliku arutelu võimalus ja neil ei ole nii tugevat õiguspärasust kui kaasotsustamismenetlusega vastu võetud ELi õigusaktidel.

| 3.2.2 | Selgesõnaline nõukogu ühehäälse otsuse nõue on siiski väga otstarbekas, sest kõik kõnealused õigusaktid peavad järgima subsidiaarsuse põhimõtet. Mõistagi tähendab ELi liikmesriikide valitsuste ühehäälne toetus asjaomaste riiklike asutuste tõhusamat tööd nende siseriiklikul kohaldamisel ja arendamisel. See tähendab ka, et kohaldatavate meetmete eesmärgid ei piirdu praegu kõnealuses valdkonnas olemas olevate takistuste kõrvaldamisega, vaid pakuvad kaasamist tõepoolest edendavaid elemente, mis vastavad EÜ asutamislepingu artiklitel 13 ja 95 põhinevate ühenduse meetmete proaktiivsuse nõudele. |
| --- | --- |

3.2.2

Selgesõnaline nõukogu ühehäälse otsuse nõue on siiski väga otstarbekas, sest kõik kõnealused õigusaktid peavad järgima subsidiaarsuse põhimõtet. Mõistagi tähendab ELi liikmesriikide valitsuste ühehäälne toetus asjaomaste riiklike asutuste tõhusamat tööd nende siseriiklikul kohaldamisel ja arendamisel. See tähendab ka, et kohaldatavate meetmete eesmärgid ei piirdu praegu kõnealuses valdkonnas olemas olevate takistuste kõrvaldamisega, vaid pakuvad kaasamist tõepoolest edendavaid elemente, mis vastavad EÜ asutamislepingu artiklitel 13 ja 95 põhinevate ühenduse meetmete proaktiivsuse nõudele.

| 3.2.3 | Seetõttu oleks kohane õigusakti liik direktiiv, sest direktiiv jätab tavaliselt liikmesriikidele suure vabaduse riigiülesel tasandil seatud eesmärkide saavutamiseks vajalike vahendite valikul. |
| --- | --- |

3.2.3

Seetõttu oleks kohane õigusakti liik direktiiv, sest direktiiv jätab tavaliselt liikmesriikidele suure vabaduse riigiülesel tasandil seatud eesmärkide saavutamiseks vajalike vahendite valikul.

| 3.3 | Tulevase ühenduse õigusraamistiku konkreetne sisu peab muu hulgas tingimata hõlmama järgnevalt nimetatud eesmärke, eristades seejuures üldiseid ja spetsiifilisi eesmärke. |
| --- | --- |

3.3

Tulevase ühenduse õigusraamistiku konkreetne sisu peab muu hulgas tingimata hõlmama järgnevalt nimetatud eesmärke, eristades seejuures üldiseid ja spetsiifilisi eesmärke.

| 3.4 | Üldise iseloomuga eesmärgid oleksid järgmised:






  a) | IKT teenuste koostalitlusvõime edendamine ühiste standardite ja spetsifikatsioonide abil, et Euroopa standardiasutused võtaksid juurdepääsu küsimust arvesse asjaomaste eeskirjade väljatöötamisel ja vastuvõtmisel;






  — | elektronsidet käsitlevate direktiivide e-juurdepääsualaste sätete tugevdamine kookõlas INCOMi (Inclusive Communication Group, kaasava kommunikatsiooni töörühm) (8) soovitustega ning samal ajal e-juurdepääsetavuse edendamine sellistes valdkondades nagu audiovisuaalsete teenuste (piirideta televisioon) direktiivi muutmine, nagu komitee on juba märkinud (9), või direktiiv autoriõiguste kohta infoühiskonnas; |
| --- | --- | --- | --- |

3.4

Üldise iseloomuga eesmärgid oleksid järgmised:

a)

IKT teenuste koostalitlusvõime edendamine ühiste standardite ja spetsifikatsioonide abil, et Euroopa standardiasutused võtaksid juurdepääsu küsimust arvesse asjaomaste eeskirjade väljatöötamisel ja vastuvõtmisel;

—

elektronsidet käsitlevate direktiivide e-juurdepääsualaste sätete tugevdamine kookõlas INCOMi (Inclusive Communication Group, kaasava kommunikatsiooni töörühm) (8) soovitustega ning samal ajal e-juurdepääsetavuse edendamine sellistes valdkondades nagu audiovisuaalsete teenuste (piirideta televisioon) direktiivi muutmine, nagu komitee on juba märkinud (9), või direktiiv autoriõiguste kohta infoühiskonnas;

| b) | IKT võrkude juurdepääsetavuse edendamine, tagades riistvara infrastruktuuri ja seadmed Euroopa piirkondades, mis kannatavad digitaalse lõhe tõttu; Struktuurifondide, maaelu arengu fondi ja hiljuti loodud teadus- ja arendustegevuse fondi raames tuleks ette näha spetsiaalsed vahendid kaasamise edendamiseks, tagamaks 2010. aastaks 90 % ELi territooriumist juurdepääsu IKT-le; |
| --- | --- |

b)

IKT võrkude juurdepääsetavuse edendamine, tagades riistvara infrastruktuuri ja seadmed Euroopa piirkondades, mis kannatavad digitaalse lõhe tõttu; Struktuurifondide, maaelu arengu fondi ja hiljuti loodud teadus- ja arendustegevuse fondi raames tuleks ette näha spetsiaalsed vahendid kaasamise edendamiseks, tagamaks 2010. aastaks 90 % ELi territooriumist juurdepääsu IKT-le;

| c) | IKT tooted ja teenused peavad kasu tooma ühiskonna kõigile liikmetele ja seetõttu peab nende kavandamisel ja rakendamisel mõtlema ka ebasoodsamas olukorras rühmadele, eelkõige puudega ja eakatele inimestele. Selle eest peavad vastutust kandma kaks tasandit — nii ametiasutused kui ka eraisikud. |
| --- | --- |

c)

IKT tooted ja teenused peavad kasu tooma ühiskonna kõigile liikmetele ja seetõttu peab nende kavandamisel ja rakendamisel mõtlema ka ebasoodsamas olukorras rühmadele, eelkõige puudega ja eakatele inimestele. Selle eest peavad vastutust kandma kaks tasandit — nii ametiasutused kui ka eraisikud.

| 3.4.1 | Sõltuvalt pädevusalast peavad ühenduse ja liikmesriikide asutused kehtestama siseturul tegutsevatele IKT ettevõtetele tegevuskriteeriumid, eelkõige sellistes valdkondades nagu standardimine, ja kontrollima nende nõuetekohast täitmist. |
| --- | --- |

3.4.1

Sõltuvalt pädevusalast peavad ühenduse ja liikmesriikide asutused kehtestama siseturul tegutsevatele IKT ettevõtetele tegevuskriteeriumid, eelkõige sellistes valdkondades nagu standardimine, ja kontrollima nende nõuetekohast täitmist.

| 3.4.2 | Võimaluse piires tuleb neid nõudeid kohaldada ühisele kaubanduspoliitikale, et paremast juurdepääsust võiks kasu saada mitte üksnes Euroopa vaid ka maailma tasandil. Samas tuleb edendada ebasoodsas olukorras rühmade vajadustele vastavaid käitumisjuhiseid, loomaks kõnealuses valdkonnas ettevõtete sotsiaalse vastutuse kultuuri. |
| --- | --- |

3.4.2

Võimaluse piires tuleb neid nõudeid kohaldada ühisele kaubanduspoliitikale, et paremast juurdepääsust võiks kasu saada mitte üksnes Euroopa vaid ka maailma tasandil. Samas tuleb edendada ebasoodsas olukorras rühmade vajadustele vastavaid käitumisjuhiseid, loomaks kõnealuses valdkonnas ettevõtete sotsiaalse vastutuse kultuuri.

| 3.4.3 | Samuti tuleb asjaomased kodanikuühiskonna osalejad kaasata IKT-le juurdepääsu ja selle kasutamisega seotud tehnoloogilisse uuendustegevusse ja heade tavade levitamisse, luues selleks riigiüleseid võrgustikke, mis ühendavad ülikoolide ja kõnealuse sektori ettevõtete uurimiskeskused. Muude meetmete hulgas tuleks luua ELi ja riiklike asutuste poolt kaasrahastatavaid iga-aastaseid projekte ning edendada tippteaduse kultuuri, asutades muu hulgas Euroopa auhinna kõrge kvaliteediga uutele e-kaasamist soodustavatele tehnoloogiatele. |
| --- | --- |

3.4.3

Samuti tuleb asjaomased kodanikuühiskonna osalejad kaasata IKT-le juurdepääsu ja selle kasutamisega seotud tehnoloogilisse uuendustegevusse ja heade tavade levitamisse, luues selleks riigiüleseid võrgustikke, mis ühendavad ülikoolide ja kõnealuse sektori ettevõtete uurimiskeskused. Muude meetmete hulgas tuleks luua ELi ja riiklike asutuste poolt kaasrahastatavaid iga-aastaseid projekte ning edendada tippteaduse kultuuri, asutades muu hulgas Euroopa auhinna kõrge kvaliteediga uutele e-kaasamist soodustavatele tehnoloogiatele.

| 3.5 | Spetsiifilised eesmärgid oleksid järgmised:






  a) | universaalteenuse direktiivi kohaldamisala laiendamine, mis praegu hõlmab juurdepääsu tasulistele avalikele telefonidele, hädaabiteenustele ja numbriinfoteenustele, nii et see hõlmaks ka lairibatehnoloogiat ja mobiiltelefone, nagu EMSK on korduvalt soovi avaldanud; |
| --- | --- | --- |

3.5

Spetsiifilised eesmärgid oleksid järgmised:

a)

universaalteenuse direktiivi kohaldamisala laiendamine, mis praegu hõlmab juurdepääsu tasulistele avalikele telefonidele, hädaabiteenustele ja numbriinfoteenustele, nii et see hõlmaks ka lairibatehnoloogiat ja mobiiltelefone, nagu EMSK on korduvalt soovi avaldanud;

| b) | ametiasutustel tuleb keelata kasutada selliseid IKT teenuseid ja tooteid, mis ei vasta kehtivatele juurdepääsetavuse eeskirjadele ning tulevased riigihankeid käsitlevad ühenduse õigusaktid peavad sisaldama kohustuslikke sätteid juurdepääsetavuse kohta; |
| --- | --- |

b)

ametiasutustel tuleb keelata kasutada selliseid IKT teenuseid ja tooteid, mis ei vasta kehtivatele juurdepääsetavuse eeskirjadele ning tulevased riigihankeid käsitlevad ühenduse õigusaktid peavad sisaldama kohustuslikke sätteid juurdepääsetavuse kohta;

| c) | tuleb ühtlustada hädaabiteenuseid ja interaktiivset digitaaltelevisiooni sisaldavate IP-võrkude kasutamist käsitlevad juurdepääsetavuse nõuded; |
| --- | --- |

c)

tuleb ühtlustada hädaabiteenuseid ja interaktiivset digitaaltelevisiooni sisaldavate IP-võrkude kasutamist käsitlevad juurdepääsetavuse nõuded;

| d) | nagu EMSK on juba märkinud (10), peavad liikmesriigid täielikult vastu võtma veebi kättesaadavuse algatuse suuniste teise versiooni ja kasutama seda avalikel veebilehekülgedel; |
| --- | --- |

d)

nagu EMSK on juba märkinud (10), peavad liikmesriigid täielikult vastu võtma veebi kättesaadavuse algatuse suuniste teise versiooni ja kasutama seda avalikel veebilehekülgedel;

| e) | nn loomevahendite kasutamine peaks saama üldiseks, eeldusel, et need vastavad nimetatud veebi kättesaadavuse suuniste teisele versioonile. |
| --- | --- |

e)

nn loomevahendite kasutamine peaks saama üldiseks, eeldusel, et need vastavad nimetatud veebi kättesaadavuse suuniste teisele versioonile.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Rahvastiku püramiidis ehk vanuserühmade jaotuses rahvastiku struktuuris suureneb üle 65-aastaste inimeste rühm. Madal sündimus ning elukvaliteedi ja oodatava eluea tõus on selle nähtuse peamised põhjused. Seetõttu on nõukogu eesistujariigid võtnud rahvastiku vananemise probleemi ühisesse tööprogrammi. |
| --- | --- |

4.1

Rahvastiku püramiidis ehk vanuserühmade jaotuses rahvastiku struktuuris suureneb üle 65-aastaste inimeste rühm. Madal sündimus ning elukvaliteedi ja oodatava eluea tõus on selle nähtuse peamised põhjused. Seetõttu on nõukogu eesistujariigid võtnud rahvastiku vananemise probleemi ühisesse tööprogrammi.

| 4.2 | Eakate tänapäevases ühiskonnas on elemente, mis võivad kaasa tuua üksinduse, nagu suurpere kadumine ja ühe vanemaga perekonna levimine. Infoühiskond pakub sotsiaalse isoleerituse vältimiseks uusi võimalusi, mida eakad peaksid ära kasutama, seetõttu tuleb edendada meetmeid praeguse digitaalse lõhe vähendamiseks.
  Eriti ilmne on see e-juurdepääsetavuse valdkonnas. Riias ühehäälselt vastu võetud ministrite deklaratsioonis märgiti, et üksnes 10 % Euroopas elavatest üle 65aastastest inimestest kasutab internetti. |
| --- | --- |

4.2

Eakate tänapäevases ühiskonnas on elemente, mis võivad kaasa tuua üksinduse, nagu suurpere kadumine ja ühe vanemaga perekonna levimine. Infoühiskond pakub sotsiaalse isoleerituse vältimiseks uusi võimalusi, mida eakad peaksid ära kasutama, seetõttu tuleb edendada meetmeid praeguse digitaalse lõhe vähendamiseks.

Eriti ilmne on see e-juurdepääsetavuse valdkonnas. Riias ühehäälselt vastu võetud ministrite deklaratsioonis märgiti, et üksnes 10 % Euroopas elavatest üle 65aastastest inimestest kasutab internetti.

| 4.3 | Lisaks internetijuurdepääsu tagamisele kõigi jaoks on eakate ja puuetega inimeste paremaks sotsiaalseks kaasamiseks infoühiskonda vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele vaja ka valdkonnaüleseid sotsiaalmeetmeid võrdsuse ja elukvaliteedi parandamiseks, parandades teenuseid ja edendades eakate osalust infoühiskonnas ning kõrvaldades takistused, mis piiravad juurdepääsu arvutikoolitusele ja vabale tarkvarale.
  Muutes juurdepääsu infoühiskonnale eakatele ja puuetega inimestele hõlpsamaks, võib elavdada nende intellektuaalset tegevust ja teha nende elu mugavamaks, pakkudes neile muu hulgas järgmisi teenuseid:






  — | tasuta nõustamine; |
| --- | --- | --- |

4.3

Lisaks internetijuurdepääsu tagamisele kõigi jaoks on eakate ja puuetega inimeste paremaks sotsiaalseks kaasamiseks infoühiskonda vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele vaja ka valdkonnaüleseid sotsiaalmeetmeid võrdsuse ja elukvaliteedi parandamiseks, parandades teenuseid ja edendades eakate osalust infoühiskonnas ning kõrvaldades takistused, mis piiravad juurdepääsu arvutikoolitusele ja vabale tarkvarale.

Muutes juurdepääsu infoühiskonnale eakatele ja puuetega inimestele hõlpsamaks, võib elavdada nende intellektuaalset tegevust ja teha nende elu mugavamaks, pakkudes neile muu hulgas järgmisi teenuseid:

—

tasuta nõustamine;

| — | dokumentide edastamine elukohta; |
| --- | --- |

—

dokumentide edastamine elukohta;

| — | üksikisikute või pensionäride või puuetega inimeste keskuste õigusalane nõustamine; |
| --- | --- |

—

üksikisikute või pensionäride või puuetega inimeste keskuste õigusalane nõustamine;

| — | vaba aja tegevused; |
| --- | --- |

—

vaba aja tegevused;

| — | gerontoloogiline abi ja kontakt kohalike sotsiaalteenustega; |
| --- | --- |

—

gerontoloogiline abi ja kontakt kohalike sotsiaalteenustega;

| — | virtuaalkoolitus; |
| --- | --- |

—

virtuaalkoolitus;

| — | puhkuseprogrammid; |
| --- | --- |

—

puhkuseprogrammid;

| — | fakultatiivsed telemeditsiiniteenused. |
| --- | --- |

—

fakultatiivsed telemeditsiiniteenused.

EMSK rõhutab IKT olulisust eakate ja puudega inimeste majandusliku ja sotsiaalse kaasamise edendamiseks, et nende esindusorganisatsioonide kaudu ELis olukorda parandada. Organiseeritud kodanikuühiskonna osalejate kaasamine võib olla oluline sellistes valdkondades nagu kaasregulatsioon, käitumisjuhendite koostamine või ettevõtete sotsiaalne vastutus.

| 4.4 | EMSK on arvamusel, et tuleb võtta meetmeid toetamaks projekte ja tegevusi, mis edendavad eakate ja puuetega inimeste juurdepääsu infoühiskonnale ja julgustavad neid kasutama uusi tehnoloogiaid kui sobivat vahendit nende sotsiaalseks kaasamiseks, digitaalse tõrjutuse vältimiseks ja nende elukvaliteedi tõstmiseks. Konkreetselt peaksid kõnealused meetmed sisaldama järgmist:






  — | digitaalvõrkude loomine ja tugevdamine, et muuta erinevate asutuste ja ühenduste juhtimissüsteemid professionaalsemaks ja tõhusamaks. Need peavad olema asjakohaselt varustatud ja kohandatud vastavalt eakate ja puuetega inimeste erinevate rühmade vajadustele; |
| --- | --- | --- |

4.4

EMSK on arvamusel, et tuleb võtta meetmeid toetamaks projekte ja tegevusi, mis edendavad eakate ja puuetega inimeste juurdepääsu infoühiskonnale ja julgustavad neid kasutama uusi tehnoloogiaid kui sobivat vahendit nende sotsiaalseks kaasamiseks, digitaalse tõrjutuse vältimiseks ja nende elukvaliteedi tõstmiseks. Konkreetselt peaksid kõnealused meetmed sisaldama järgmist:

—

digitaalvõrkude loomine ja tugevdamine, et muuta erinevate asutuste ja ühenduste juhtimissüsteemid professionaalsemaks ja tõhusamaks. Need peavad olema asjakohaselt varustatud ja kohandatud vastavalt eakate ja puuetega inimeste erinevate rühmade vajadustele;

| — | katseprojektid, mis põhinevad rakendustel ja instrumentidel, mis toetavad eakate ja puuetega inimeste aktiivset ja iseseisvat elu nende kaasamise abil infoühiskonda. |
| --- | --- |

—

katseprojektid, mis põhinevad rakendustel ja instrumentidel, mis toetavad eakate ja puuetega inimeste aktiivset ja iseseisvat elu nende kaasamise abil infoühiskonda.

| 4.5 | Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust on võimalik tugevdada, rakendades ELi poliitikas eakaid käsitlevaid ÜRO põhimõtteid, edendades nende kohast juurdepääsu haridus- ja koolitusprogrammidele. |
| --- | --- |

4.5

Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust on võimalik tugevdada, rakendades ELi poliitikas eakaid käsitlevaid ÜRO põhimõtteid, edendades nende kohast juurdepääsu haridus- ja koolitusprogrammidele.

| 4.6 | Uue lähenemisviisi läbivaatamisel peab komisjon õigusaktide väljatöötamisel arvestama eakate vajadustega, et lihtsustada arendatavate toodete abil pakutavaid teenuseid. Samuti peavad standardiasutused ja tööstus oma tegevusvaldkonnas nimetatud aspekte silmas pidama. |
| --- | --- |

4.6

Uue lähenemisviisi läbivaatamisel peab komisjon õigusaktide väljatöötamisel arvestama eakate vajadustega, et lihtsustada arendatavate toodete abil pakutavaid teenuseid. Samuti peavad standardiasutused ja tööstus oma tegevusvaldkonnas nimetatud aspekte silmas pidama.

| 4.7 | Keskkonnakaitse seisukohast tuleks e-tehnoloogiat laiemalt kasutada. See vähendab vajadust ühest kohast teise liikuda, tehes teatud teenused kättesaadavaks in situ. Komisjon peaks kõnealust potentsiaali uurima, et tulevikus esitada ettepanekuid ambitsioonikamateks riigiülesteks e-juurdepääsetavuse meetmeteks. |
| --- | --- |

4.7

Keskkonnakaitse seisukohast tuleks e-tehnoloogiat laiemalt kasutada. See vähendab vajadust ühest kohast teise liikuda, tehes teatud teenused kättesaadavaks in situ. Komisjon peaks kõnealust potentsiaali uurima, et tulevikus esitada ettepanekuid ambitsioonikamateks riigiülesteks e-juurdepääsetavuse meetmeteks.

Brüssel, 30. mai 2007

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Nõukogu resolutsioon e-Euroopa 2002 tegevuskava kohta: avalike veebilehekülgede juurdepääsetavus ja nende sisu, EÜT C 86, 10.4.2002.

1

(2)  Nõukogu resolutsioon 14892/02.

2

(3)  KOM(2005) 229 lõplik. EMSK arvamus „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: i2010 — Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”, ELT C 110, 9.05.2006, lk 83.

3

(4)  KOM(2005) 425 lõplik.

4

(5)  Arvamus CESE 404/2006, mille täiskogu võttis vastu 15. märtsil 2006. Raportöör: hr Cabra de Luna. EÜT C 110, 9.5.2006.

5

(6)  Arvamuse CESE 404/2006 punktis 3.4 öeldakse: Puuetega inimesed moodustavad heterogeense inimrühma. Samal ajal tuleb tõdeda, et juurdepääsu saamisel info- ja sidetehnoloogiale on kõige suuremad probleemid vaimsete puuetega ja õpiraskustega inimestel, sensoorsete puuetega inimestel (kurdid, kuulmispuudega isikud, pimedad, nägemispuudega isikud, kurttummad ja kõnepuudega isikud) ning füüsiliste puuetega inimestel. EÜT C 110, 9.5.2006.

6

(7)  Algatuse i2010 raames 11. juunil 2006 Riias vastuvõetud ELi ministrite deklaratsioonis e-kaasamise kohta kinnitati poliitilist kohustust tõhustada e-juurdepääsetavust.

7

http://ec.europa.eu/information_society/events/ict_riga_2006/index_en.htm

(8)  INCOM moodustati 2003. aastal ja sinna kuuluvad liikmesriikide, telekommunikatsiooni operaatorite, kasutajate ühenduste ja standardiasutuste esindajad.

8

(9)  Arvamus CESE 486/2006. EÜT C 185, 8.8.2006.

9

(10)  Arvamuse CESE 404/2006 punkt 7.5.1: „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub kõiki ELi liikmesriike üles võtma veebi kättesaadavuse algatuse suuniste (Web Accessibility Initiative Guidelines) muutusteta teine versioon ametlikult vastu ja tagama nende suuniste järgimine kõikidel avalikel veebisaitidel”. EÜT C 110, 9.5.2006.

10

---