# Europeiska unionens L 343/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.343.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 343 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången29 december 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.343.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 343

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången29 december 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om datum för ikraftträdande av avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1256/2010 av den 17 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd i Svarta havet för 2011 | 2 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1257/2010 av den 20 december 2010 om förlängning av giltighetstiden för de tillfälliga bestämmelser om undantag från förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen och förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen som införts genom förordning (EG) nr 920/2005 | 5 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1258/2010 av den 20 december 2010 om fastställande för fiskeåret 2011 av orienteringspriser och unionens produktionspriser för vissa fiskeriprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 104/2000 | 6 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1259/2010 av den 20 december 2010 om genomförande av ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1260/2010 av den 22 december 2010 om offentliggörande för 2011 av den exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter som upprättats genom förordning (EEG) nr 3846/87 | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1261/2010 av den 22 december 2010 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien | 57 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1262/2010 av den 22 december 2010 om ändring av förordningarna (EU) nr 462/2010, (EU) nr 463/2010 och (EU) nr 464/2010 vad gäller sista dagen för anbudsförfarandena för nedsättning av importtullen för import av majs till Spanien och Portugal och sorghum till Spanien för kvotåret 2010 samt av sista giltighetsdagen för de förordningarna | 76 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/813/EU |
| | * | Europeiska centralbankens beslut av den 22 december 2010 om ändring av beslut ECB/2009/25 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2010 (ECB/2010/32) | 78 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om datum för ikraftträdande av avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål

1

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 1256/2010 av den 17 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd i Svarta havet för 2011

2

*

Rådets förordning (EU) nr 1257/2010 av den 20 december 2010 om förlängning av giltighetstiden för de tillfälliga bestämmelser om undantag från förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen och förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen som införts genom förordning (EG) nr 920/2005

5

*

Rådets förordning (EU) nr 1258/2010 av den 20 december 2010 om fastställande för fiskeåret 2011 av orienteringspriser och unionens produktionspriser för vissa fiskeriprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 104/2000

6

*

Rådets förordning (EU) nr 1259/2010 av den 20 december 2010 om genomförande av ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad

10

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1260/2010 av den 22 december 2010 om offentliggörande för 2011 av den exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter som upprättats genom förordning (EEG) nr 3846/87

17

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1261/2010 av den 22 december 2010 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

57

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1262/2010 av den 22 december 2010 om ändring av förordningarna (EU) nr 462/2010, (EU) nr 463/2010 och (EU) nr 464/2010 vad gäller sista dagen för anbudsförfarandena för nedsättning av importtullen för import av majs till Spanien och Portugal och sorghum till Spanien för kvotåret 2010 samt av sista giltighetsdagen för de förordningarna

76

BESLUT

2010/813/EU

*

Europeiska centralbankens beslut av den 22 december 2010 om ändring av beslut ECB/2009/25 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2010 (ECB/2010/32)

(ECB/2010/32)

78

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 29.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 343/1

---

Information om datum för ikraftträdande av avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål

Avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (1), som undertecknades i Bryssel den 30 november 2009 och i Tokyo den 15 december 2009, träder i kraft den 2 januari 2011 i enlighet med artikel 31 i avtalet.

---

(1)  EUT L 39, 12.2.2010, s. 20.

---

FÖRORDNINGAR

| 29.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 343/2

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1256/2010

av den 17 december 2010

om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd i Svarta havet för 2011

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter.

| (2) | Enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1) ska bestämmelser för tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet inrättas med beaktande av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1) ska bestämmelser för tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet inrättas med beaktande av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen.

| (3) | Rådet ska anta åtgärder för att fastställa och fördela fiskemöjligheter för varje fiske eller grupp av fisken, inklusive vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa, beroende på vad som är lämpligt. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske, samtidigt som målen för den gemensamma fiskeripolitiken beaktas enligt förordning (EG) nr 2371/2002. |
| --- | --- |

(3)

Rådet ska anta åtgärder för att fastställa och fördela fiskemöjligheter för varje fiske eller grupp av fisken, inklusive vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa, beroende på vad som är lämpligt. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske, samtidigt som målen för den gemensamma fiskeripolitiken beaktas enligt förordning (EG) nr 2371/2002.

| (4) | De totala tillåtna fångstmängderna (TAC) bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga råd och med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika fiskerinäringarna garanteras en rättvis behandling, samt med hänsyn till de synpunkter som framfördes under samråden med berörda parter. |
| --- | --- |

(4)

De totala tillåtna fångstmängderna (TAC) bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga råd och med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika fiskerinäringarna garanteras en rättvis behandling, samt med hänsyn till de synpunkter som framfördes under samråden med berörda parter.

| (5) | Utnyttjandet av fiskemöjligheter som fastställs i den här förordningen regleras av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (2), framförallt av artiklarna 33 och 34 i den förordningen om registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och om anmälan av uppgifter om uttömning av fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att ange koder som medlemsstaterna ska använda då de skickar uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

Utnyttjandet av fiskemöjligheter som fastställs i den här förordningen regleras av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (2), framförallt av artiklarna 33 och 34 i den förordningen om registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och om anmälan av uppgifter om uttömning av fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att ange koder som medlemsstaterna ska använda då de skickar uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av denna förordning.

| (6) | Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (3) måste det anges vilka bestånd som ska omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (3) måste det anges vilka bestånd som ska omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen.

| (7) | För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och för att trygga försörjningen för unionens fiskare är det viktigt att dessa fisken öppnas den 1 januari 2011. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(7)

För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och för att trygga försörjningen för unionens fiskare är det viktigt att dessa fisken öppnas den 1 januari 2011. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs fiskemöjligheter för 2011 för vissa fiskbestånd i Svarta havet.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på EU-fiskefartyg som är verksamma i Svarta havet.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning avses med

a)   AKFM: Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet,

b)   Svarta havet: AKFM:s geografiska delområde såsom det definieras i resolution AKFM/33/2009/2,

c)   EU-fartyg: ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen,

d)   total tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet som får fångas ur varje bestånd varje år,

e)   kvot: en andel av den totala tillåtna fångstmängd som tilldelas unionen, en medlemsstat eller ett tredjeland.

KAPITEL II

FISKEMÖJLIGHETER

Artikel 4

Totala tillåtna fångstmängder och fördelningar

De totala tillåtna fångstmängder, fördelningen av dessa bland medlemsstaterna och, beroende på vad som är lämpligt, de villkor som är funktionellt knutna till dessa, fastställs i bilagan.

Artikel 5

Särskilda bestämmelser om fördelningar

Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar

| a) | byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002, |
| --- | --- |

a)

byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002,

| b) | omfördelningar enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009, |
| --- | --- |

b)

omfördelningar enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009,

| c) | ytterligare landningar tillåtna enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96, |
| --- | --- |

c)

ytterligare landningar tillåtna enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

| d) | kvantiteter som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96, |
| --- | --- |

d)

kvantiteter som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

| e) | avdrag enligt artiklarna 37, 105 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

e)

avdrag enligt artiklarna 37, 105 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 6

Villkor för landning av fångster och bifångster

Fisk från bestånd för vilka fiskemöjligheterna har fastställts genom denna förordning får endast behållas ombord eller landas om

| a) | fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat som har en kvot, och denna kvot inte är uttömd, eller |
| --- | --- |

a)

fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat som har en kvot, och denna kvot inte är uttömd, eller

| b) | fångsterna utgör en del av en unionskvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna i form av kvoter och denna unionskvot inte är uttömd. |
| --- | --- |

b)

fångsterna utgör en del av en unionskvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna i form av kvoter och denna unionskvot inte är uttömd.

KAPITEL III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 7

Överföring av uppgifter

När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2010.

På rådets vägnar

S. VANACKERE

Ordförande

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

2

(3)  EGT L 115, 9.5.1996, s. 3.

3

---

BILAGA

TOTALA TILLÅTNA FÅNGSTMÄNGER SOM GÄLLER FÖR EU-FARTYG I OMRÅDEN MED TOTALA TILLÅTNA FÅNGSTMÄNGDER PER ART OCH PER OMRÅDE

I följande tabeller fastställs de totala tillåtna fångstmängder och kvoter (i ton färsk vikt) per bestånd och villkor som är funktionellt knutna till dessa, beroende på vad som är lämpligt.

Fiskbestånden förtecknas i alfabetisk ordning efter de latinska artnamnen. Nedanstående tabell innehåller de latinska namn och motsvarande svenskt namn som gäller vid tillämpningen av denna förordning:

| Vetenskapligt namn | Trebokstavskod | Svenskt namn |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Piggvar |
| Sprattus sprattus | SPR | Skarpsill |

Vetenskapligt namn

Trebokstavskod

Svenskt namn

Psetta maxima

TUR

Piggvar

Sprattus sprattus

SPR

Skarpsill

| Art | : | Piggvar

  Psetta maxima |
| --- | --- | --- |

Art

:

Piggvar

Psetta maxima

| Zon | : | Svarta havet
  TUR/F3742C |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Svarta havet

TUR/F3742C

Bulgarien

43,2 (1)

Rumänien

43,2 (1)

EU

86,4 (1)

TAC

Ej tillämpligt

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art | : | Skarpsill

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Art

:

Skarpsill

Sprattus sprattus

| Zon | : | Svarta havet
  SPR/F3742C |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Svarta havet

SPR/F3742C

Bulgarien

8 032,5

Rumänien

3 442,5

EU

11 475

TAC

Ej tillämpligt

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

---

(1)  Ingen fiskeverksamhet ska tillåtas från och med den 15 april till och med den 15 juni 2011.

---

| 29.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 343/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 343/5

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1257/2010

av den 20 december 2010

om förlängning av giltighetstiden för de tillfälliga bestämmelser om undantag från förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen och förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen som införts genom förordning (EG) nr 920/2005

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 342, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 920/2005 av den 13 juni 2005 om ändring av förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen och förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen och om införande av tillfälliga bestämmelser om undantag från de förordningarna (1) har iriska ställning som officiellt språk och arbetsspråk för unionens institutioner. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 920/2005 av den 13 juni 2005 om ändring av förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen och förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen och om införande av tillfälliga bestämmelser om undantag från de förordningarna (1) har iriska ställning som officiellt språk och arbetsspråk för unionens institutioner.

| (2) | I förordning (EG) nr 920/2005 anges att unionens institutioner av praktiska skäl och under en övergångsperiod inte är bundna av skyldigheten att avfatta alla akter, även domstolens domar, på iriska eller översätta dem till iriska, med undantag för de förordningar som antas gemensamt av Europaparlamentet och rådet. Det åligger rådet att inom fyra år efter tillämpningsdagen för förordning (EG) nr 920/2005, och vart femte år därefter, besluta om huruvida detta undantag ska upphävas. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 920/2005 anges att unionens institutioner av praktiska skäl och under en övergångsperiod inte är bundna av skyldigheten att avfatta alla akter, även domstolens domar, på iriska eller översätta dem till iriska, med undantag för de förordningar som antas gemensamt av Europaparlamentet och rådet. Det åligger rådet att inom fyra år efter tillämpningsdagen för förordning (EG) nr 920/2005, och vart femte år därefter, besluta om huruvida detta undantag ska upphävas.

| (3) | Unionens institutioner kommer att fortsätt att ta initiativ för att förbättra medborgarnas tillgång till iriskspråkig information om unionens verksamhet. Det är emellertid fortfarande svårt att rekrytera tillräckligt många iriskspråkiga översättare, juristlingvister, tolkar och assistenter. Därför bör giltighetstiden för det undantag som medges i artikel 2 första stycket i förordning (EG) nr 920/2005 förlängas med en period om fem år, räknat från den 1 januari 2012. |
| --- | --- |

(3)

Unionens institutioner kommer att fortsätt att ta initiativ för att förbättra medborgarnas tillgång till iriskspråkig information om unionens verksamhet. Det är emellertid fortfarande svårt att rekrytera tillräckligt många iriskspråkiga översättare, juristlingvister, tolkar och assistenter. Därför bör giltighetstiden för det undantag som medges i artikel 2 första stycket i förordning (EG) nr 920/2005 förlängas med en period om fem år, räknat från den 1 januari 2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Giltighetstiden för det undantag som avses i artikel 2 första stycket i förordning (EG) nr 920/2005 ska förlängas med en period om fem år, räknat från den 1 januari 2012.

Denna artikel ska inte tillämpas på förordningar som antas gemensamt av Europaparlamentet och rådet.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.

På rådets vägnar

J. SCHAUVLIEGE

Ordförande

---

(1)  EUT L 156, 18.6.2005, s. 3.

1

---

| 29.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 343/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 343/6

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1258/2010

av den 20 december 2010

om fastställande för fiskeåret 2011 av orienteringspriser och unionens produktionspriser för vissa fiskeriprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 104/2000

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen anta åtgärder om fastställande av priser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen anta åtgärder om fastställande av priser.

| (2) | I rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (1) föreskrivs att orienteringspriser och unionens produktionspriser ska fastställas för varje fiskeår i syfte att bestämma de prisnivåer vid vilka intervention på marknaden ska ske för vissa fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

(2)

I rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (1) föreskrivs att orienteringspriser och unionens produktionspriser ska fastställas för varje fiskeår i syfte att bestämma de prisnivåer vid vilka intervention på marknaden ska ske för vissa fiskeriprodukter.

| (3) | Det är rådets uppgift att fastställa orienteringspriser för varje enskild produkt och produktgrupp i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 104/2000, och unionens produktionspriser för produkterna i bilaga III till den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Det är rådets uppgift att fastställa orienteringspriser för varje enskild produkt och produktgrupp i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 104/2000, och unionens produktionspriser för produkterna i bilaga III till den förordningen.

| (4) | Mot bakgrund av nu tillgängliga prisuppgifter för de aktuella produkterna och med hänsyn till kriterierna i artikel 18.2 i förordning (EG) nr 104/2000 bör orienteringspriserna ökas, kvarstå oförändrade eller sänkas för fiskeåret 2011 beroende på vilken art det gäller. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av nu tillgängliga prisuppgifter för de aktuella produkterna och med hänsyn till kriterierna i artikel 18.2 i förordning (EG) nr 104/2000 bör orienteringspriserna ökas, kvarstå oförändrade eller sänkas för fiskeåret 2011 beroende på vilken art det gäller.

| (5) | Det är lämpligt att fastställa unionens producentpris för en av de produkter som ingår i bilaga III till förordning (EG) nr 104/2000 och beräkna unionens producentpriser för övriga produkter med hjälp av de omvandlingsfaktorer som fastställs genom kommissionens förordning (EG) nr 802/2006 av den 30 maj 2006 om fastställande av omvandlingsfaktorer för fisk av släktena Thunnus och Euthynnus
   (2). |
| --- | --- |

(5)

Det är lämpligt att fastställa unionens producentpris för en av de produkter som ingår i bilaga III till förordning (EG) nr 104/2000 och beräkna unionens producentpriser för övriga produkter med hjälp av de omvandlingsfaktorer som fastställs genom kommissionens förordning (EG) nr 802/2006 av den 30 maj 2006 om fastställande av omvandlingsfaktorer för fisk av släktena Thunnus och Euthynnus
   (2).

| (6) | På grundval av de kriterier som fastställs i artikel 18.2 första och andra strecksatsen och i artikel 26.1 i förordning (EG) nr 104/2000 bör unionens produktionspris ändras för fiskeåret 2011. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av de kriterier som fastställs i artikel 18.2 första och andra strecksatsen och i artikel 26.1 i förordning (EG) nr 104/2000 bör unionens produktionspris ändras för fiskeåret 2011.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För fiskeåret 1 januari–31 december 2011 ska orienteringspriserna enligt artikel 18.1 i förordning (EG) nr 104/2000 vara dem som anges i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

För fiskeåret 1 januari–31 december 2011 ska unionens produktionspriser enligt artikel 26.1 i förordning (EG) nr 104/2000 vara dem som anges i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.

På rådets vägnar

J. SCHAUVLIEGE

Ordförande

---

(1)  EGT L 17, 21.1.2000, s. 22.

1

(2)  EUT L 144, 31.5.2006, s. 15.

2

---

BILAGA I

| Bilagor | Art
  Produkter förtecknade i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 104/2000 | Presentationsform i handeln | Orienteringspris
  (EUR/ton) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Sill av arten Clupea harengus |

Bilagor

Art

Produkter förtecknade i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 104/2000

Presentationsform i handeln

Orienteringspris

(EUR/ton)

I

1.

Sill av arten Clupea harengus

Hel fisk

274

| 2. | Sardiner av arten Sardina pilchardus |
| --- | --- |

2.

Sardiner av arten Sardina pilchardus

Hel fisk

574

| 3. | Pigghaj (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Pigghaj (Squalus acanthias)

Hel fisk eller urtagen fisk, med huvud

1 090

| 4. | Rödhaj (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Rödhaj (Scyliorhinus spp.)

Hel fisk eller urtagen fisk, med huvud

704

| 5. | Kungsfiskar (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Kungsfiskar (Sebastes spp.)

Hel fisk

1 212

| 6. | Torsk av arten Gadus morhua |
| --- | --- |

6.

Torsk av arten Gadus morhua

Hel eller urtagen fisk, med huvud

1 589

| 7. | Gråsej (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Gråsej (Pollachius virens)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

799

| 8. | Kolja (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

956

| 9. | Vitling (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Vitling (Merlangius merlangus)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

889

| 10. | Långa (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Långa (Molva spp.)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

1 153

| 11. | Makrill av arten Scomber scombrus |
| --- | --- |

11.

Makrill av arten Scomber scombrus

Hel fisk

320

| 12. | Makrill av arten Scomber japonicus |
| --- | --- |

12.

Makrill av arten Scomber japonicus

Hel fisk

285

| 13. | Ansjovis (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Ansjovis (Engraulis spp.)

Hel fisk

1 274

| 14. | Rödspätta (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Rödspätta (Pleuronectes platessa)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

fr.o.m. 1.1.2011 t.o.m. 30.4.2011

1 026

Hel eller urtagen fisk, med huvud

fr.o.m. 1.5.2011 t.o.m. 31.12.2011

1 425

| 15. | Kummel av arten Merluccius merluccius |
| --- | --- |

15.

Kummel av arten Merluccius merluccius

Hel eller urtagen fisk, med huvud

3 318

| 16. | Glasvarar (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Glasvarar (Lepidorhombus spp.)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

2 342

| 17. | Sandskädda (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Sandskädda (Limanda limanda)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

803

| 18. | Skrubbskädda (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Skrubbskädda (Platichthys flesus)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

486

| 19. | Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga)

Hel fisk

2 308

Urtagen fisk, med huvud

2 437

| 20. | Sepiabläckfisk (Sepia officinalis) och rossiabläckfisk (Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Sepiabläckfisk (Sepia officinalis) och rossiabläckfisk (Rossia macrosoma)

Hela

1 781

| 21. | Marulk (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Marulk (Lophius spp.)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

2 923

Utan huvud

6 015

| 22. | Räkor av arten Crangon crangon |
| --- | --- |

22.

Räkor av arten Crangon crangon

Endast kokta i vatten

2 423

| 23. | Nordhavsräka (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Nordhavsräka (Pandalus borealis)

Endast kokta i vatten

6 668

Färska eller kylda

1 614

| 24. | Krabbtaska (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Krabbtaska (Cancer pagurus)

Hela

1 676

| 25. | Havskräfta (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

Hela

5 119

Stjärt

3 979

| 26. | Tunga (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Tunga (Solea spp.)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

6 843

II

| 1. | Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 916

| 2. | Kummel (Merluccius spp.) |
| --- | --- |

2.

Kummel (Merluccius spp.)

Frysta, hela, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 232

Frysta, i filéer, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 498

| 3. | Havsruda (Dentex dentex och Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Havsruda (Dentex dentex och Pagellus spp.)

Frysta, i partier eller i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 447

| 4. | Svärdfisk (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Svärdfisk (Xiphias gladius)

Frysta, hela, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

4 058

| 5. | Sepiabläckfisk (Sepia officinalis), rossiabläckfisk (Rossia macrosoma), dvärgbläckfisk (Sepiola rondeleti) |
| --- | --- |

5.

Sepiabläckfisk (Sepia officinalis), rossiabläckfisk (Rossia macrosoma), dvärgbläckfisk (Sepiola rondeleti)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 915

| 6. | Åttaarmad bläckfisk (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Åttaarmad bläckfisk (Octopus spp.)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

2 161

| 7. | Bläckfisk och kalamarer (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Bläckfisk och kalamarer (Loligo spp.)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 173

| 8. | Flygbläckfisk (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Flygbläckfisk (Ommastrephes sagittatus)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

961

| 9. | Argentinsk bläckfisk ( Illex argentinus) |
| --- | --- |

9.

Argentinsk bläckfisk ( Illex argentinus)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

873

| 10. | Räkor av familjen Penaeidae |
| --- | --- |

10.

Räkor av familjen Penaeidae

| — | Räkor av arten Parapenaeus longirostris |
| --- | --- |

—

Räkor av arten Parapenaeus longirostris

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

4 072

| — | Andra arter av familjen Penaeidae |
| --- | --- |

—

Andra arter av familjen Penaeidae

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

7 813

---

BILAGA II

| Art
  Produkter som finns förtecknade i bilaga III till förordning (EG) nr 104/2000 | Vikt | Handelsmässiga upplysningar | Unionens produktionspris
  (EUR/ton) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) | med en vikt på över 10 kg styck | Hela | 1 200 |
| Rensad, utan gälar | |
| Annan typ | |
| med en vikt på högst 10 kg styck | Hela | |
| Rensad, utan gälar | |
| Annan typ | |
| Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) | med en vikt på över 10 kg styck | Hela | |
| Rensad, utan gälar | |
| Annan typ | |
| med en vikt på högst 10 kg styck | Hela | |
| Rensad, utan gälar | |
| Annan typ | |
| Bonit (Katsuwonus pelamis) | | Hela | |
| | Rensad, utan gälar | |
| | Annan typ | |
| Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) | | Hela | |
| | Rensad, utan gälar | |
| | Annan typ | |
| Andra arter av släktena Thunnus och Euthynnus | | Hela | |
| | Rensad, utan gälar | |
| | Annan typ | |

Art

Produkter som finns förtecknade i bilaga III till förordning (EG) nr 104/2000

Vikt

Handelsmässiga upplysningar

Unionens produktionspris

(EUR/ton)

Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares)

med en vikt på över 10 kg styck

Hela

1 200

Rensad, utan gälar

Annan typ

med en vikt på högst 10 kg styck

Hela

Rensad, utan gälar

Annan typ

Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga)

med en vikt på över 10 kg styck

Hela

Rensad, utan gälar

Annan typ

med en vikt på högst 10 kg styck

Hela

Rensad, utan gälar

Annan typ

Bonit (Katsuwonus pelamis)

Hela

Rensad, utan gälar

Annan typ

Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus)

Hela

Rensad, utan gälar

Annan typ

Andra arter av släktena Thunnus och Euthynnus

Hela

Rensad, utan gälar

Annan typ

---

| 29.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 343/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 343/10

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1259/2010

av den 20 december 2010

om genomförande av ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 81.3,

med beaktande av rådets beslut 2010/405/EU av den 12 juli 2010 om bemyndigande att upprätta ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad (1),

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Unionen har satt som mål att bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer garanteras. För att göra det möjligt att gradvis inrätta ett sådant område ska unionen anta åtgärder om rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor som har gränsöverskridande följder, särskilt när detta är nödvändigt för att den inre marknaden ska fungera korrekt. |
| --- | --- |

(1)

Unionen har satt som mål att bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer garanteras. För att göra det möjligt att gradvis inrätta ett sådant område ska unionen anta åtgärder om rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor som har gränsöverskridande följder, särskilt när detta är nödvändigt för att den inre marknaden ska fungera korrekt.

| (2) | Enligt artikel 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska dessa åtgärder inbegripa åtgärder som syftar till att säkerställa förenligheten mellan tillämpliga bestämmelser i medlemsstaterna om lagkonflikter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska dessa åtgärder inbegripa åtgärder som syftar till att säkerställa förenligheten mellan tillämpliga bestämmelser i medlemsstaterna om lagkonflikter.

| (3) | Kommissionen antog den 14 mars 2005 en grönbok om tillämplig lag och behörig domstol i mål om äktenskapsskillnad. Genom grönboken inleddes ett omfattande samråd om möjliga lösningar på de problem som kan uppstå under nuvarande förhållanden. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen antog den 14 mars 2005 en grönbok om tillämplig lag och behörig domstol i mål om äktenskapsskillnad. Genom grönboken inleddes ett omfattande samråd om möjliga lösningar på de problem som kan uppstå under nuvarande förhållanden.

| (4) | Den 17 juli 2006 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2201/2003 (2) i fråga om domstols behörighet och om införande av regler för tillämplig lag i äktenskapsmål. |
| --- | --- |

(4)

Den 17 juli 2006 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2201/2003 (2) i fråga om domstols behörighet och om införande av regler för tillämplig lag i äktenskapsmål.

| (5) | Rådet drog vid sitt möte i Luxemburg den 5 och 6 juni 2008 slutsatsen att det inte fanns något enhälligt stöd för detta förslag och att oöverstigliga svårigheter gjorde det omöjligt att nå enhällighet vare sig då eller inom en överskådlig framtid. Rådet slog fast att målen i förslaget inte kunde uppnås inom rimlig tid med tillämpning av relevanta bestämmelser i fördragen. |
| --- | --- |

(5)

Rådet drog vid sitt möte i Luxemburg den 5 och 6 juni 2008 slutsatsen att det inte fanns något enhälligt stöd för detta förslag och att oöverstigliga svårigheter gjorde det omöjligt att nå enhällighet vare sig då eller inom en överskådlig framtid. Rådet slog fast att målen i förslaget inte kunde uppnås inom rimlig tid med tillämpning av relevanta bestämmelser i fördragen.

| (6) | Belgien, Bulgarien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Lettland, Luxemburg, Ungern, Malta, Österrike, Portugal, Rumänien och Slovenien riktade därefter en begäran till kommissionen vari de tillkännagav sin avsikt att sinsemellan upprätta ett fördjupat samarbete i fråga om tillämplig lag i äktenskapsmål. Den 3 mars 2010 drog Grekland tillbaka sin begäran. |
| --- | --- |

(6)

Belgien, Bulgarien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Lettland, Luxemburg, Ungern, Malta, Österrike, Portugal, Rumänien och Slovenien riktade därefter en begäran till kommissionen vari de tillkännagav sin avsikt att sinsemellan upprätta ett fördjupat samarbete i fråga om tillämplig lag i äktenskapsmål. Den 3 mars 2010 drog Grekland tillbaka sin begäran.

| (7) | Rådet antog den 12 juli 2010 beslut 2010/405/EU om bemyndigande att upprätta ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad. |
| --- | --- |

(7)

Rådet antog den 12 juli 2010 beslut 2010/405/EU om bemyndigande att upprätta ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad.

| (8) | Enligt artikel 328.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska de fördjupade samarbetena när de upprättas vara öppna för samtliga medlemsstater, förutsatt att medlemsstaterna tar hänsyn till de eventuella villkor för deltagande som fastställts genom beslutet om bemyndigande. De ska också vara öppna vid varje annat tillfälle, under förutsättning att de utöver nämnda villkor tar hänsyn till de akter som redan har antagits inom denna ram. Kommissionen och de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete ska se till att de främjar deltagande av så många medlemsstater som möjligt. Denna förordning ska i enlighet med fördragen vara till alla delar bindande och direkt tillämplig endast i de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 328.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska de fördjupade samarbetena när de upprättas vara öppna för samtliga medlemsstater, förutsatt att medlemsstaterna tar hänsyn till de eventuella villkor för deltagande som fastställts genom beslutet om bemyndigande. De ska också vara öppna vid varje annat tillfälle, under förutsättning att de utöver nämnda villkor tar hänsyn till de akter som redan har antagits inom denna ram. Kommissionen och de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete ska se till att de främjar deltagande av så många medlemsstater som möjligt. Denna förordning ska i enlighet med fördragen vara till alla delar bindande och direkt tillämplig endast i de deltagande medlemsstaterna.

| (9) | Denna förordning bör leda till en tydlig och samlad rättslig ram i fråga om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad i de deltagande medlemsstaterna; den bör garantera medborgarna ändamålsenliga lösningar när det gäller rättssäkerhet, förutsebarhet och flexibilitet och förhindra situationer där en av makarna ansöker om äktenskapsskillnad före den andra för att försäkra sig om att saken prövas enligt en lagstiftning som vederbörande anser är mer gynnsam när det gäller att skydda hans eller hennes intressen. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning bör leda till en tydlig och samlad rättslig ram i fråga om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad i de deltagande medlemsstaterna; den bör garantera medborgarna ändamålsenliga lösningar när det gäller rättssäkerhet, förutsebarhet och flexibilitet och förhindra situationer där en av makarna ansöker om äktenskapsskillnad före den andra för att försäkra sig om att saken prövas enligt en lagstiftning som vederbörande anser är mer gynnsam när det gäller att skydda hans eller hennes intressen.

| (10) | Det materiella tillämpningsområdet och bestämmelserna i denna förordning bör överensstämma med förordning (EG) nr 2201/2003. Den bör dock inte tillämpas på annullering av äktenskap.
  Denna förordning bör endast tillämpas på upplösning eller uppmjukning av de äktenskapliga banden. Den lag som fastställs enligt lagvalsreglerna i denna förordning bör gälla för skälen för äktenskapsskillnad och hemskillnad.
  Förhandsfrågor som rättskapacitet och äktenskapets giltighet och frågor som de förmögenhetsrättsliga konsekvenserna av en äktenskapsskillnad eller en hemskillnad, namnet, föräldraansvaret, underhållsskyldigheten eller eventuellt ytterligare åtgärder bör fastställas enligt de lagvalsregler som gäller i de berörda deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(10)

Det materiella tillämpningsområdet och bestämmelserna i denna förordning bör överensstämma med förordning (EG) nr 2201/2003. Den bör dock inte tillämpas på annullering av äktenskap.

Denna förordning bör endast tillämpas på upplösning eller uppmjukning av de äktenskapliga banden. Den lag som fastställs enligt lagvalsreglerna i denna förordning bör gälla för skälen för äktenskapsskillnad och hemskillnad.

Förhandsfrågor som rättskapacitet och äktenskapets giltighet och frågor som de förmögenhetsrättsliga konsekvenserna av en äktenskapsskillnad eller en hemskillnad, namnet, föräldraansvaret, underhållsskyldigheten eller eventuellt ytterligare åtgärder bör fastställas enligt de lagvalsregler som gäller i de berörda deltagande medlemsstaterna.

| (11) | För att begränsa denna förordnings geografiska tillämpningsområde bör de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet anges. |
| --- | --- |

(11)

För att begränsa denna förordnings geografiska tillämpningsområde bör de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet anges.

| (12) | Denna förordning bör ha en universell karaktär, vilket innebär att det bör vara möjligt enligt de enhetliga lagvalsreglerna att anvisa lagen i en deltagande medlemsstat, lagen i en medlemsstat som inte deltar eller lagen i en stat utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(12)

Denna förordning bör ha en universell karaktär, vilket innebär att det bör vara möjligt enligt de enhetliga lagvalsreglerna att anvisa lagen i en deltagande medlemsstat, lagen i en medlemsstat som inte deltar eller lagen i en stat utanför Europeiska unionen.

| (13) | Denna förordning bör tillämpas oberoende av vid vilken slags domstol saken tas upp till prövning. I tillämpliga fall bör talan anses ha väckts vid en domstol i enlighet med förordning (EG) nr 2201/2003. |
| --- | --- |

(13)

Denna förordning bör tillämpas oberoende av vid vilken slags domstol saken tas upp till prövning. I tillämpliga fall bör talan anses ha väckts vid en domstol i enlighet med förordning (EG) nr 2201/2003.

| (14) | För att makarna ska kunna välja en tillämplig lag som de har nära anknytning till eller, om en sådan valmöjlighet saknas, för att den lagen ska kunna tillämpas på deras äktenskapsskillnad eller hemskillnad, bör den berörda lagen vara tillämplig även om det inte är fråga om lagen i en deltagande medlemsstat. Om en lag i en annan medlemsstat anvisas, kan det nätverk som inrättats genom rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001 om inrättande av ett europeiska rättsligt nätverk på privaträttens område (3) bistå domstolarna med information om innehållet i utländsk rätt. |
| --- | --- |

(14)

För att makarna ska kunna välja en tillämplig lag som de har nära anknytning till eller, om en sådan valmöjlighet saknas, för att den lagen ska kunna tillämpas på deras äktenskapsskillnad eller hemskillnad, bör den berörda lagen vara tillämplig även om det inte är fråga om lagen i en deltagande medlemsstat. Om en lag i en annan medlemsstat anvisas, kan det nätverk som inrättats genom rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001 om inrättande av ett europeiska rättsligt nätverk på privaträttens område (3) bistå domstolarna med information om innehållet i utländsk rätt.

| (15) | En ökad rörlighet för medborgarna kräver mer flexibilitet och en större rättssäkerhet. För att uppnå denna målsättning bör denna förordning stärka parternas oberoende i samband med äktenskapsskillnad och hemskillnad genom att ge dem en viss möjlighet att välja vilken lag som ska tillämpas på deras äktenskapsskillnad eller hemskillnad. |
| --- | --- |

(15)

En ökad rörlighet för medborgarna kräver mer flexibilitet och en större rättssäkerhet. För att uppnå denna målsättning bör denna förordning stärka parternas oberoende i samband med äktenskapsskillnad och hemskillnad genom att ge dem en viss möjlighet att välja vilken lag som ska tillämpas på deras äktenskapsskillnad eller hemskillnad.

| (16) | Makarna bör kunna välja lagen i ett land till vilket de har särskild anknytning eller lagen i domstolslandet som tillämplig lag för deras äktenskapsskillnad eller hemskillnad. Den lag som makarna väljer måste vara förenlig med de grundläggande rättigheterna såsom dessa erkänns i fördragen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(16)

Makarna bör kunna välja lagen i ett land till vilket de har särskild anknytning eller lagen i domstolslandet som tillämplig lag för deras äktenskapsskillnad eller hemskillnad. Den lag som makarna väljer måste vara förenlig med de grundläggande rättigheterna såsom dessa erkänns i fördragen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (17) | Innan makarna väljer vilken lag som ska vara tillämplig är det viktigt att de har tillgång till uppdaterad information om viktiga aspekter av den nationella lagstiftningen, unionsrätten och förfarandena vid äktenskapsskillnad och hemskillnad. För att garantera sådan tillgång till relevanta uppgifter av nödvändig kvalitet uppdaterar kommissionen fortlöpande uppgifterna i det offentliga Internetbaserade informationssystem som inrättades genom rådets beslut 2001/470/EG. |
| --- | --- |

(17)

Innan makarna väljer vilken lag som ska vara tillämplig är det viktigt att de har tillgång till uppdaterad information om viktiga aspekter av den nationella lagstiftningen, unionsrätten och förfarandena vid äktenskapsskillnad och hemskillnad. För att garantera sådan tillgång till relevanta uppgifter av nödvändig kvalitet uppdaterar kommissionen fortlöpande uppgifterna i det offentliga Internetbaserade informationssystem som inrättades genom rådets beslut 2001/470/EG.

| (18) | En grundläggande princip i förordningen är att de båda makarna gemensamt ska göra ett sakligt och välgrundat val. Var och en av makarna bör exakt känna till de rättsliga och sociala följderna av lagvalet. Möjligheten för makar att tillsammans välja tillämplig lag bör inte påverka makarnas rättigheter och likställdhet. Därför bör domarna i de deltagande medlemsstaterna vara medvetna om vikten av att båda makarna gör ett sakligt och välgrundat val som baserats på information om de rättsliga följderna av lagvalsavtalet. |
| --- | --- |

(18)

En grundläggande princip i förordningen är att de båda makarna gemensamt ska göra ett sakligt och välgrundat val. Var och en av makarna bör exakt känna till de rättsliga och sociala följderna av lagvalet. Möjligheten för makar att tillsammans välja tillämplig lag bör inte påverka makarnas rättigheter och likställdhet. Därför bör domarna i de deltagande medlemsstaterna vara medvetna om vikten av att båda makarna gör ett sakligt och välgrundat val som baserats på information om de rättsliga följderna av lagvalsavtalet.

| (19) | I syfte att sörja för rättssäkerhet samt för bättre tillgång till rättslig prövning bör bestämmelserna om materiell och formell giltighet fastställas på så sätt att man underlättar ett upplyst val från makarnas sida och så att deras samtycke respekteras. I fråga om formell giltighet bör vissa garantier införas för att säkerställa att makarna är medvetna om följderna av sitt val. Lagvalsavtalet bör åtminstone vara skriftligt, daterat och undertecknat av båda parterna. Om lagen i den deltagande medlemsstat där båda makarna har hemvist vid ingående av avtalet föreskriver ytterligare formkrav, bör dessa bestämmelser respekteras. Sådana kompletterande formella krav kan finnas exempelvis i en deltagande medlemsstat där avtalet infogas i ett äktenskapsförord. Om makarna vid ingående av avtalet har hemvist i olika deltagande medlemsstater som föreskriver olika formkrav, räcker det med att formkraven i en av dessa medlemsstater respekteras. Om endast en av makarna vid ingående av avtalet har hemvist i en deltagande medlemsstat som föreskriver kompletterande formkrav, bör dessa respekteras. |
| --- | --- |

(19)

I syfte att sörja för rättssäkerhet samt för bättre tillgång till rättslig prövning bör bestämmelserna om materiell och formell giltighet fastställas på så sätt att man underlättar ett upplyst val från makarnas sida och så att deras samtycke respekteras. I fråga om formell giltighet bör vissa garantier införas för att säkerställa att makarna är medvetna om följderna av sitt val. Lagvalsavtalet bör åtminstone vara skriftligt, daterat och undertecknat av båda parterna. Om lagen i den deltagande medlemsstat där båda makarna har hemvist vid ingående av avtalet föreskriver ytterligare formkrav, bör dessa bestämmelser respekteras. Sådana kompletterande formella krav kan finnas exempelvis i en deltagande medlemsstat där avtalet infogas i ett äktenskapsförord. Om makarna vid ingående av avtalet har hemvist i olika deltagande medlemsstater som föreskriver olika formkrav, räcker det med att formkraven i en av dessa medlemsstater respekteras. Om endast en av makarna vid ingående av avtalet har hemvist i en deltagande medlemsstat som föreskriver kompletterande formkrav, bör dessa respekteras.

| (20) | Ett lagvalsavtal bör kunna ingås och ändras fram till dess att saken tas upp vid domstol, och till och med under själva förfarandet om domstolslandets lag tillåter det. I så fall bör det vara tillräckligt att domstolen registrerar lagvalet i enlighet med domstolslandets lag. |
| --- | --- |

(20)

Ett lagvalsavtal bör kunna ingås och ändras fram till dess att saken tas upp vid domstol, och till och med under själva förfarandet om domstolslandets lag tillåter det. I så fall bör det vara tillräckligt att domstolen registrerar lagvalet i enlighet med domstolslandets lag.

| (21) | I de fall då inget lagval görs, och för att garantera rättssäkerhet och förutsebarhet samt förhindra situationer där en av makarna ansöker om äktenskapsskillnad före den andra för att försäkra sig om att saken prövas enligt en lagstiftning som vederbörande anser mer gynnsam när det gäller att skydda sina intressen, bör denna förordning omfatta harmoniserade lagvalsregler som grundar sig på en rad anknytningskriterier som förutsätter en nära anknytning mellan makarna och lagen i fråga. Sådana anknytningskriterier bör väljas som säkerställer att förfarandena för äktenskapsskillnad eller hemskillnad omfattas av en lag till vilken makarna har en nära anknytning. |
| --- | --- |

(21)

I de fall då inget lagval görs, och för att garantera rättssäkerhet och förutsebarhet samt förhindra situationer där en av makarna ansöker om äktenskapsskillnad före den andra för att försäkra sig om att saken prövas enligt en lagstiftning som vederbörande anser mer gynnsam när det gäller att skydda sina intressen, bör denna förordning omfatta harmoniserade lagvalsregler som grundar sig på en rad anknytningskriterier som förutsätter en nära anknytning mellan makarna och lagen i fråga. Sådana anknytningskriterier bör väljas som säkerställer att förfarandena för äktenskapsskillnad eller hemskillnad omfattas av en lag till vilken makarna har en nära anknytning.

| (22) | När det i denna förordning för tillämpningen av en stats lagstiftning hänvisas till nationalitet som ett anknytningskriterium bör frågan om hur fall med flera nationaliteter ska behandlas överlåtas till nationell lagstiftning med full respekt för Europeiska unionens allmänna principer. |
| --- | --- |

(22)

När det i denna förordning för tillämpningen av en stats lagstiftning hänvisas till nationalitet som ett anknytningskriterium bör frågan om hur fall med flera nationaliteter ska behandlas överlåtas till nationell lagstiftning med full respekt för Europeiska unionens allmänna principer.

| (23) | Om ett mål anhängiggörs vid domstol om att omvandla en hemskillnad till äktenskapsskillnad och parterna inte har valt tillämplig lag bör den lag som tillämpats på hemskillnaden även tillämpas på äktenskapsskillnaden. En sådan kontinuitet främjar förutsebarheten för parterna och förbättrar rättssäkerheten. Om den lag som tillämpats på hemskillnaden inte föreskriver någon omvandling av hemskillnaden till äktenskapsskillnad bör dock äktenskapsskillnaden regleras av lagvalsreglerna för de fall då parterna inte gjort något lagval. Detta bör inte hindra makarna att ansöka om äktenskapsskillnad på grundval av andra regler i denna förordning. |
| --- | --- |

(23)

Om ett mål anhängiggörs vid domstol om att omvandla en hemskillnad till äktenskapsskillnad och parterna inte har valt tillämplig lag bör den lag som tillämpats på hemskillnaden även tillämpas på äktenskapsskillnaden. En sådan kontinuitet främjar förutsebarheten för parterna och förbättrar rättssäkerheten. Om den lag som tillämpats på hemskillnaden inte föreskriver någon omvandling av hemskillnaden till äktenskapsskillnad bör dock äktenskapsskillnaden regleras av lagvalsreglerna för de fall då parterna inte gjort något lagval. Detta bör inte hindra makarna att ansöka om äktenskapsskillnad på grundval av andra regler i denna förordning.

| (24) | I vissa situationer, till exempel när tillämplig lag saknar bestämmelser om äktenskapsskillnad eller inte ger makarna lika rätt till äktenskapsskillnad eller hemskillnad på grund av den ena makens kön, bör domstolslandets lag ändå tillämpas. Detta bör dock inte påverka klausulen om grunderna för rättsordningen (ordre public). |
| --- | --- |

(24)

I vissa situationer, till exempel när tillämplig lag saknar bestämmelser om äktenskapsskillnad eller inte ger makarna lika rätt till äktenskapsskillnad eller hemskillnad på grund av den ena makens kön, bör domstolslandets lag ändå tillämpas. Detta bör dock inte påverka klausulen om grunderna för rättsordningen (ordre public).

| (25) | Av hänsyn till allmänintresset bör domstolarna i de deltagande medlemsstaterna i undantagsfall ha rätt att avstå från att tillämpa en bestämmelse i utländsk lag i ett visst mål om det uppenbart strider mot grunderna för rättsordningen (ordre public) i domstolslandet. Domstolarna bör dock inte kunna åberopa detta undantag för att förhindra att en bestämmelse i en annan stats lagstiftning tillämpas om det skulle strida mot Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 som förbjuder alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

(25)

Av hänsyn till allmänintresset bör domstolarna i de deltagande medlemsstaterna i undantagsfall ha rätt att avstå från att tillämpa en bestämmelse i utländsk lag i ett visst mål om det uppenbart strider mot grunderna för rättsordningen (ordre public) i domstolslandet. Domstolarna bör dock inte kunna åberopa detta undantag för att förhindra att en bestämmelse i en annan stats lagstiftning tillämpas om det skulle strida mot Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 som förbjuder alla former av diskriminering.

| (26) | Om denna förordning avser en omständighet där lagstiftningen i den deltagande medlemsstat där målet anhängiggörs vid domstol inte omfattar äktenskapsskillnad bör detta tolkas på sådant sätt att lagstiftningen i den medlemsstaten inte har institutet äktenskapsskillnad. I ett sådant fall ska domstolen inte vara skyldig att meddela en dom om äktenskapsskillnad enligt denna förordning.
  Om denna förordning avser en omständighet där äktenskapet i fråga enligt lagstiftningen i den deltagande medlemsstat där målet anhängiggörs vid domstol inte är giltigt vad avser tillämpning av ett förfarande för äktenskapsskillnad bör detta bland annat tolkas så att ett sådant äktenskap inte existerar i den medlemsstatens lagstiftning. I ett sådant fall bör domstolen inte vara skyldig att meddela en dom om äktenskapsskillnad eller hemskillnad enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(26)

Om denna förordning avser en omständighet där lagstiftningen i den deltagande medlemsstat där målet anhängiggörs vid domstol inte omfattar äktenskapsskillnad bör detta tolkas på sådant sätt att lagstiftningen i den medlemsstaten inte har institutet äktenskapsskillnad. I ett sådant fall ska domstolen inte vara skyldig att meddela en dom om äktenskapsskillnad enligt denna förordning.

Om denna förordning avser en omständighet där äktenskapet i fråga enligt lagstiftningen i den deltagande medlemsstat där målet anhängiggörs vid domstol inte är giltigt vad avser tillämpning av ett förfarande för äktenskapsskillnad bör detta bland annat tolkas så att ett sådant äktenskap inte existerar i den medlemsstatens lagstiftning. I ett sådant fall bör domstolen inte vara skyldig att meddela en dom om äktenskapsskillnad eller hemskillnad enligt denna förordning.

| (27) | Eftersom det finns stater och deltagande medlemsstater som har två eller flera parallella rättsordningar eller regelverk för de frågor som omfattas av denna förordning, bör det fastställas i vilken utsträckning denna förordning ska vara tillämplig i de olika territoriella enheterna i dessa stater och deltagande medlemsstater eller på olika kategorier av personer i dessa stater och i de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom det finns stater och deltagande medlemsstater som har två eller flera parallella rättsordningar eller regelverk för de frågor som omfattas av denna förordning, bör det fastställas i vilken utsträckning denna förordning ska vara tillämplig i de olika territoriella enheterna i dessa stater och deltagande medlemsstater eller på olika kategorier av personer i dessa stater och i de deltagande medlemsstaterna.

| (28) | Om det saknas bestämmelser som fastställer tillämplig lag bör parterna när de väljer lagen i en stat där en av dem är medborgare samtidigt ange vilken territoriell enhets lagstiftning de enats om ifall den stat vars lag man valt omfattar flera territoriella enheter som var och en har sin egen rättsordning eller sitt eget regelverk i fråga om äktenskapsskillnad. |
| --- | --- |

(28)

Om det saknas bestämmelser som fastställer tillämplig lag bör parterna när de väljer lagen i en stat där en av dem är medborgare samtidigt ange vilken territoriell enhets lagstiftning de enats om ifall den stat vars lag man valt omfattar flera territoriella enheter som var och en har sin egen rättsordning eller sitt eget regelverk i fråga om äktenskapsskillnad.

| (29) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att stärka rättssäkerheten, förutsebarheten och flexibiliteten i äktenskapsmål med internationell anknytning och därigenom underlätta den fria rörligheten för personer i Europeiska unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av förordningens omfattning och verkan, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder, vid behov genom ett fördjupat samarbete, i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. Enligt proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att stärka rättssäkerheten, förutsebarheten och flexibiliteten i äktenskapsmål med internationell anknytning och därigenom underlätta den fria rörligheten för personer i Europeiska unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av förordningens omfattning och verkan, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder, vid behov genom ett fördjupat samarbete, i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. Enligt proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (30) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 som förbjuder all diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. De deltagande medlemsstaternas domstolar bör vid tillämpningen av denna förordning visa respekt för dessa rättigheter och principer. |
| --- | --- |

(30)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 som förbjuder all diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. De deltagande medlemsstaternas domstolar bör vid tillämpningen av denna förordning visa respekt för dessa rättigheter och principer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE, FÖRHÅLLANDE TILL FÖRORDNING (EG) 2201/2003, DEFINITIONER OCH UNIVERSELL TILLÄMPNING

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas i situationer där det föreligger en lagkonflikt i samband med äktenskapsskillnad eller hemskillnad.

2.   Denna förordning ska inte gälla i följande frågor, även om de kan uppkomma som en förhandsfråga i samband med prövningar av äktenskapsskillnad eller hemskillnad

| a) | fysiska personers rättskapacitet |
| --- | --- |

a)

fysiska personers rättskapacitet

| b) | förekomsten, giltigheten eller erkännandet av ett äktenskap |
| --- | --- |

b)

förekomsten, giltigheten eller erkännandet av ett äktenskap

| c) | annullering av ett äktenskap |
| --- | --- |

c)

annullering av ett äktenskap

| d) | makarnas namn |
| --- | --- |

d)

makarnas namn

| e) | förmögenhetsrättsliga konsekvenserna av ett äktenskap |
| --- | --- |

e)

förmögenhetsrättsliga konsekvenserna av ett äktenskap

| f) | föräldraansvar |
| --- | --- |

f)

föräldraansvar

| g) | underhållsskyldighet |
| --- | --- |

g)

underhållsskyldighet

| h) | arvstruster och arv. |
| --- | --- |

h)

arvstruster och arv.

Artikel 2

Förhållande till förordning (EG) nr 2201/2003

Denna förordning påverkar inte tillämpningen av förordning (EG) nr 2201/2003.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   deltagande medlemsstat: en medlemsstat som deltar i det fördjupade samarbetet om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad enligt beslut 2010/405/EU eller på grund av ett beslut som antagits i enlighet med artikel 331.1 andra eller tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   domstol: alla de myndigheter i de deltagande medlemsstaterna som är behöriga i frågor som omfattas av denna förordning.

Artikel 4

Universell tillämpning

Den lag som anvisas i denna förordning ska tillämpas även om det är lagen i en icke deltagande medlemsstat.

KAPITEL II

ENHETLIGA REGLER OM TILLÄMPLIG LAG FÖR ÄKTENSKAPSSKILLNAD OCH HEMSKILLNAD

Artikel 5

Parternas val av tillämplig lag

1.   Makarna får enas om att välja vilken lag som ska tillämpas på deras äktenskapsskillnad eller hemskillnad under förutsättning att det gäller någon av följande lagar:

| a) | Lagen i den stat där makarna har gemensam hemvist vid tidpunkten för avtalets ingående. |
| --- | --- |

a)

Lagen i den stat där makarna har gemensam hemvist vid tidpunkten för avtalets ingående.

| b) | Lagen i den stat där makarna senast hade gemensam hemvist om en av dem fortfarande har hemvist där vid tidpunkten för avtalets ingående. |
| --- | --- |

b)

Lagen i den stat där makarna senast hade gemensam hemvist om en av dem fortfarande har hemvist där vid tidpunkten för avtalets ingående.

| c) | Lagen i den stat där någon av makarna var medborgare vid tidpunkten för avtalets ingående. |
| --- | --- |

c)

Lagen i den stat där någon av makarna var medborgare vid tidpunkten för avtalets ingående.

| d) | Domstolslandets lag. |
| --- | --- |

d)

Domstolslandets lag.

2.   Ett lagvalsavtal får, utan att de påverkar tillämpningen av punkt 3, ingås och ändras vid vilken tidpunkt som helst, dock senast när saken tas upp till prövning av domstol.

3.   Om domstolslandets lag tillåter det kan makarna även välja tillämplig lag under pågående förfarande inför domstolen. I så fall ska domstolen registrera lagvalet i enlighet med domstolslandets lag.

Artikel 6

Samtycke och materiell giltighet

1.   Förekomsten och giltigheten av ett lagvalsavtal eller en bestämmelse i detta ska fastställas enligt den lag vilken det skulle underkastas enligt denna förordning om lagvalsavtalet eller bestämmelsen var giltiga.

2.   En make kan dock åberopa lagen i det land där han har sin hemvist när målet anhängiggörs vid domstol för att få fastställt att han inte har samtyckt till lagvalsavtalet, om det framgår av omständigheterna att det inte skulle vara rimligt att avgöra verkan av hans uppträdande enligt den lag som anges i punkt 1.

Artikel 7

Formell giltighet

1.   Det avtal som avses i artikel 5.1 och 5.2 ska vara skriftligt och dateras och undertecknas av båda makarna. Ett elektroniskt meddelande som möjliggör en varaktig dokumentation av avtalet ska anses vara likvärdigt med ett skriftligt meddelande.

2.   Om lagen i den deltagande medlemsstat där båda makarna har hemvist vid tidpunkten för avtalets ingående föreskriver ytterligare formkrav för denna typ av avtal, ska dock dessa formkrav tillämpas.

3.   Om makarna vid ingående av avtalet har hemvist i olika deltagande medlemsstater och om lagarna i dessa stater föreskriver olika formkrav, ska avtalet anses giltigt till formen om det uppfyller kraven enligt lagen i ett av dessa länder.

4.   Om endast en av makarna vid ingående av avtalet har hemvist i en deltagande medlemsstat och om denna stat föreskriver kompletterande formkrav för denna typ av avtal, ska dessa formkrav tillämpas.

Artikel 8

Tillämplig lag vid avsaknad av val

Vid avsaknad av val enligt artikel 5 ska äktenskapsskillnad och hemskillnad omfattas av lagen i den stat

| a) | där makarna har gemensam hemvist vid den tidpunkt då målet anhängiggörs vid domstol eller, om detta alternativ inte är tillämpligt, |
| --- | --- |

a)

där makarna har gemensam hemvist vid den tidpunkt då målet anhängiggörs vid domstol eller, om detta alternativ inte är tillämpligt,

| b) | där makarna senast hade gemensam hemvist, förutsatt att de inte upphörde att ha gemensam hemvist där mer än ett år innan målet anhängiggjordes vid domstol och att en av makarna fortfarande hade hemvist i landet när målet anhängiggjordes vid domstol eller, om detta alternativ inte är tillämpligt, |
| --- | --- |

b)

där makarna senast hade gemensam hemvist, förutsatt att de inte upphörde att ha gemensam hemvist där mer än ett år innan målet anhängiggjordes vid domstol och att en av makarna fortfarande hade hemvist i landet när målet anhängiggjordes vid domstol eller, om detta alternativ inte är tillämpligt,

| c) | där båda makarna var medborgare vid den tidpunkt då målet anhängiggjordes vid domstol, eller, om detta alternativ inte är tillämpligt, |
| --- | --- |

c)

där båda makarna var medborgare vid den tidpunkt då målet anhängiggjordes vid domstol, eller, om detta alternativ inte är tillämpligt,

| d) | vid vars domstolar målet anhängiggörs. |
| --- | --- |

d)

vid vars domstolar målet anhängiggörs.

Artikel 9

Omvandling av hemskillnad till äktenskapsskillnad

1.   För det fall hemskillnad omvandlas till äktenskapsskillnad ska den lag som är tillämplig på äktenskapsskillnaden vara den lag som ska tillämpas på hemskillnaden om inte parterna i enlighet med artikel 5 har bestämt något annat.

2.   Om den lag som tillämpats på hemskillnaden inte föreskriver omvandling av hemskillnad till äktenskapsskillnad ska dock artikel 8 vara tillämplig om inte parterna i enlighet med artikel 5 har bestämt något annat.

Artikel 10

Domstolslandets lag

Om tillämplig lag enligt artikel 5 eller artikel 8 saknar bestämmelser om äktenskapsskillnad eller inte ger makarna lika rätt till äktenskapsskillnad eller hemskillnad på grund av den ena makens kön, ska domstolslandets lag tillämpas.

Artikel 11

Uteslutande av återförvisning

När denna förordning föreskriver att lagen i en viss stat ska tillämpas avses gällande rättsregler i den staten, med undantag för den statens internationella privaträtt.

Artikel 12

Grunderna för rättsordningen (ordre public)

Tillämpning av bestämmelser i den lag som anvisas i denna förordning får vägras endast om en sådan tillämpning är uppenbart oförenlig med grunderna för rättsordningen (ordre public) i domstolslandet.

Artikel 13

Olikheter i nationell lag

Denna förordning ska inte på något sätt tvinga domstolarna i en deltagande medlemsstat vars lag inte medger äktenskapsskillnad eller inte anser att äktenskapet i fråga är giltigt vad avser tillämpning av ett skilsmässoförfarande att meddela en dom om äktenskapsskillnad genom tillämpning av denna förordning.

Artikel 14

Stater med två eller fler rättsordningar – territoriella lagkonflikter

När en stat omfattar flera territoriella enheter som var och en har en egen rättsordning eller ett eget regelverk för de frågor som omfattas av denna förordning ska

| a) | alla hänvisningar till lagen i en sådan stat, vid fastställandet av den lag som ska tillämpas enligt denna förordning, avse gällande rättsregler i den berörda territoriella enheten, |
| --- | --- |

a)

alla hänvisningar till lagen i en sådan stat, vid fastställandet av den lag som ska tillämpas enligt denna förordning, avse gällande rättsregler i den berörda territoriella enheten,

| b) | alla hänvisningar till hemvist i denna stat avse hemvisten i en territoriell enhet, |
| --- | --- |

b)

alla hänvisningar till hemvist i denna stat avse hemvisten i en territoriell enhet,

| c) | alla hänvisningar till nationalitet avse den territoriella enhet som fastställts i den statens lagstiftning, eller, i avsaknad av tillämpliga bestämmelser, till den territoriella enhet som valts av parterna eller, om inget val gjorts, till den territoriella enhet till vilken maken eller makarna har den närmaste anknytningen. |
| --- | --- |

c)

alla hänvisningar till nationalitet avse den territoriella enhet som fastställts i den statens lagstiftning, eller, i avsaknad av tillämpliga bestämmelser, till den territoriella enhet som valts av parterna eller, om inget val gjorts, till den territoriella enhet till vilken maken eller makarna har den närmaste anknytningen.

Artikel 15

Stater med två eller fler rättsordningar – lagkonflikter avseende olika kategorier av personer

Med avseende på en stat som har två eller flera rättsordningar eller regelverk som är tillämpliga på olika kategorier av personer på det område som regleras genom denna förordning, ska varje hänvisning till lagen i den staten avse den rättsordning som är tillämplig enligt gällande regler i denna stat. I avsaknad av sådana regler ska den rättsordning eller det regelverk tillämpas som maken eller makarna har den närmaste anknytningen till.

Artikel 16

Tillämpning av förordningen på interna lagkonflikter

En deltagande medlemsstat där olika rättsordningar eller regelverk tillämpas för frågor som regleras genom denna förordning är inte skyldig att tillämpa denna förordning vid lagkonflikter mellan enbart sådana olika rättsordningar eller regelverk.

KAPITEL III

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Artikel 17

Information från de deltagande medlemsstaterna

1.   Senast den 21 september 2011 ska de deltagande medlemsstaterna i förekommande fall underrätta kommissionen om sina nationella bestämmelser om

| a) | vilka formkrav som gäller för avtal om val av tillämplig lag i enlighet med artikel 7.2–4, och |
| --- | --- |

a)

vilka formkrav som gäller för avtal om val av tillämplig lag i enlighet med artikel 7.2–4, och

| b) | möjligheterna att välja lag i enlighet med artikel 5.3. |
| --- | --- |

b)

möjligheterna att välja lag i enlighet med artikel 5.3.

De deltagande medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om eventuella senare ändringar av dessa bestämmelser.

2.   Kommissionen ska på lämpligt sätt ställa de uppgifter som meddelas i enlighet med punkt 1 till allmänhetens förfogande, bland annat på webbplatsen för det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område.

Artikel 18

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning ska endast tillämpas på rättsliga förfaranden som inletts och på sådana avtal som avses i artikel 5 som ingåtts från och med den 21 juni 2012.

Ett lagvalsavtal som ingåtts före den 21 juni 2012 ska dock också ha verkan, förutsatt att det står i överensstämmelse med artiklarna 6 och 7.

2.   Denna förordning påverkar inte tillämpningen av lagvalsavtal som ingåtts i enlighet med lagstiftningen i den deltagande medlemsstat där saken prövas, innan den 21 juni 2012.

Artikel 19

Samband med befintliga internationella konventioner

1.   Utan att det påverkar de deltagande medlemsstaternas skyldigheter enligt artikel 351 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska denna förordning inte påverka tillämpningen av internationella konventioner som en eller flera deltagande medlemsstater har tillträtt när denna förordning antas eller vid antagandet av det beslut som avses i artikel 331.1 andra eller tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som fastställer lagvalsregler för äktenskapsskillnad eller hemskillnad.

2.   Denna förordning ska dock ha företräde i förbindelserna mellan de deltagande medlemsstaterna framför konventioner som ingåtts exklusivt mellan två eller flera av dem om dessa konventioner avser frågor som regleras i denna förordning.

Artikel 20

Översynsklausul

1.   Senast 31 december 2015 och vart femte år därefter ska kommissionen lägga fram en rapport om tillämpningen av denna förordning för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Rapporten ska vid behov åtföljas av ändringsförslag i syfte att anpassa denna förordning.

2.   De deltagande medlemsstaterna ska därför ge kommissionen relevant information om deras domstolars tillämpning av denna förordning.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 21 juni 2012, med undantag för artikel 17 som ska tillämpas från och med den 21 juni 2011.

För de deltagande medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet i enlighet med ett beslut som antagits enligt artikel 331.1 andra eller tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är denna förordning tillämplig från och med den dag som anges i det berörda beslutet.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i de deltagande medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.

På rådets vägnar

J. SCHAUVLIEGE

Ordförande

---

(1)  EUT L 189, 22.7.2010, s. 12.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (EUT L 338, 23.12.2003, s. 1).

2

(3)  EGT L 174, 27.6.2001, s. 25.

3

---

| 29.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 343/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 343/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1260/2010

av den 22 december 2010

om offentliggörande för 2011 av den exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter som upprättats genom förordning (EEG) nr 3846/87

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 av den 17 december 1987 om upprättandet av en exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter (2), särskilt artikel 3 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Den fullständiga versionen av den exportbidragsnomenklatur som gäller från och med 1 januari 2011 bör offentliggöras. Den följer av bestämmelserna i de förordningar som reglerar exporten av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Den fullständiga versionen av den exportbidragsnomenklatur som gäller från och med 1 januari 2011 bör offentliggöras. Den följer av bestämmelserna i de förordningar som reglerar exporten av jordbruksprodukter.

| (2) | Kommissionens förordning (EU) nr 1298/2009 av 18 december 2009 om offentliggörande för 2010 av den exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter som upprättats genom förordning (EEG) nr 3846/87 (3) bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EU) nr 1298/2009 av 18 december 2009 om offentliggörande för 2010 av den exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter som upprättats genom förordning (EEG) nr 3846/87 (3) bör därför upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 3846/87 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

| (2) | Bilaga II ska ersättas med bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga II ska ersättas med bilaga II till denna förordning.

Artikel 2

Förordning (EU) nr 1298/2009 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft 1 januari 2011.

Den upphör att gälla den 31 december 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 366, 24.12.1987, s. 1.

2

(3)  EUT L 353, 31.12.2009, s. 9.

3

---

BILAGA 1

”BILAGA 1

EXPORTBIDRAGSNOMENKLATUR FÖR JORDBRUKSPRODUKTER

INNEHÅLL

Sektor

| 1. | Spannmål och vete- eller rågmjöl, krossgryn eller grovt mjöl |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ris och brutet ris |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bearbetade produkter av spannmål |
| --- | --- |

3.

| 4. | Spannmålsbaserade foderblandningar |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nötkött |
| --- | --- |

5.

| 6. | Griskött |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fjäderfäkött |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ägg |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mjölk och mjölkprodukter |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vitsocker och råsocker i obearbetad form |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sirap, sockerlösningar och andra sockerprodukter |
| --- | --- |

11.

1.   Spannmål och vete- eller rågmjöl, krossgryn eller grovt mjöl

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| 1001 | Vete samt blandsäd av vete och råg: | |
| 1001 10 00 | – | Durumvete: |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

1001

Vete samt blandsäd av vete och råg:

1001 10 00

–

Durumvete:

| – – | För utsäde |
| --- | --- |

– –

För utsäde

1001 10 00 9200

| – – | Andra slag |
| --- | --- |

– –

Andra slag

1001 10 00 9400

ex 1001 90

| – | Andra slag: |
| --- | --- |

–

Andra slag:

| – – | Annan spält, vete och blandsäd av vete och råg: |
| --- | --- |

– –

Annan spält, vete och blandsäd av vete och råg:

1001 90 91

| – – – | Vete och blandsäd av vete och råg, för utsäde |
| --- | --- |

– – –

Vete och blandsäd av vete och råg, för utsäde

1001 90 91 9000

1001 90 99

| – – – | Andra slag |
| --- | --- |

– – –

Andra slag

1001 90 99 9000

1002 00 00

Råg

1002 00 00 9000

1003 00

Korn:

1003 00 10

| – | För utsäde |
| --- | --- |

–

För utsäde

1003 00 10 9000

1003 00 90

| – | Andra slag |
| --- | --- |

–

Andra slag

1003 00 90 9000

1004 00 00

Havre:

| – | För utsäde |
| --- | --- |

–

För utsäde

1004 00 00 9200

| – | Andra slag |
| --- | --- |

–

Andra slag

1004 00 00 9400

1005

Majs:

ex 1005 10

| – | Utsädesmajs: |
| --- | --- |

–

Utsädesmajs:

1005 10 90

| – – | Annan |
| --- | --- |

– –

Annan

1005 10 90 9000

1005 90 00

| – | Annan |
| --- | --- |

–

Annan

1005 90 00 9000

1007 00

Sorghum:

1007 00 90

| – | Annan |
| --- | --- |

–

Annan

1007 00 90 9000

ex 1008

Bovete, hirs och kanariefrö; annan spannmål:

1008 20 00

| – | Hirs |
| --- | --- |

–

Hirs

1008 20 00 9000

1101 00

Finmalet mjöl av vete eller av blandsäd av vete och råg:

| – | Finmalet mjöl av vete: |
| --- | --- |

–

Finmalet mjöl av vete:

1101 00 11

| – – | Av durumvete |
| --- | --- |

– –

Av durumvete

1101 00 11 9000

1101 00 15

| – – | Av vete och spält: |
| --- | --- |

– –

Av vete och spält:

| – – – | Med en askhalt av 0–600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Med en askhalt av 0–600 mg/100 g

1101 00 15 9100

| – – – | Med en askhalt av 601–900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Med en askhalt av 601–900 mg/100 g

1101 00 15 9130

| – – – | Med en askhalt av 901–1 100 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Med en askhalt av 901–1 100 mg/100 g

1101 00 15 9150

| – – – | Med en askhalt av 1 101–1 650 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Med en askhalt av 1 101–1 650 mg/100 g

1101 00 15 9170

| – – – | Med en askhalt av 1 651–1 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Med en askhalt av 1 651–1 900 mg/100 g

1101 00 15 9180

| – – – | Med en askhalt överstigande 1 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

Med en askhalt överstigande 1 900 mg/100 g

1101 00 15 9190

1101 00 90

| – | Blandsäd av vete och råg |
| --- | --- |

–

Blandsäd av vete och råg

1101 00 90 9000

ex 1102

Finmalet mjöl av spannmål, annat än av vete eller av blandsäd av vete och råg:

1102 10 00

| – | Av råg: |
| --- | --- |

–

Av råg:

| – – | Med en askhalt av 0–1 400 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

Med en askhalt av 0–1 400 mg/100 g

1102 10 00 9500

| – – | Med en askhalt av mer än 1 400–2 000 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

Med en askhalt av mer än 1 400–2 000 mg/100 g

1102 10 00 9700

| – – | Med en askhalt av mer än 2 000 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

Med en askhalt av mer än 2 000 mg/100 g

1102 10 00 9900

ex 1103

Krossgryn, grovt mjöl och pelletar av spannmål:

| – | Krossgryn samt grovt mjöl (inbegripet fingryn): |
| --- | --- |

–

Krossgryn samt grovt mjöl (inbegripet fingryn):

1103 11

| – – | Av vete |
| --- | --- |

– –

Av vete

1103 11 10

| – – – | Durumvete: |
| --- | --- |

– – –

Durumvete:

| – – – – | Med en askhalt av 0–1 300 mg/100 g: |
| --- | --- |

– – – –

Med en askhalt av 0–1 300 mg/100 g:

| – – – – – | Grovt mjöl, inbegripet fingryn, där mindre än 10 viktprocent kan passera genom en sikt med en maskvidd av 0,160 mm |
| --- | --- |

– – – – –

Grovt mjöl, inbegripet fingryn, där mindre än 10 viktprocent kan passera genom en sikt med en maskvidd av 0,160 mm

1103 11 10 9200

| – – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – – –

Annat

1103 11 10 9400

| – – – – | Med en askhalt av mer än 1 300 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

Med en askhalt av mer än 1 300 mg/100 g

1103 11 10 9900

1103 11 90

| – – – | Vete och spält: |
| --- | --- |

– – –

Vete och spält:

| – – – – | Med en askhalt av 0–600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

Med en askhalt av 0–600 mg/100 g

1103 11 90 9200

| – – – – | Med en askhalt av mer än 60 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

Med en askhalt av mer än 60 mg/100 g

1103 11 90 9800

2.   Ris och brutet ris

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| 1006 | Ris: | |
| 1006 20 | – | Endast befriat från ytterskalet (råris): |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

1006

Ris:

1006 20

–

Endast befriat från ytterskalet (råris):

| – – | Förvällt och ångbehandlat (parboiled): |
| --- | --- |

– –

Förvällt och ångbehandlat (parboiled):

1006 20 11

| – – – | Rundkornigt |
| --- | --- |

– – –

Rundkornigt

1006 20 11 9000

1006 20 13

| – – – | Mellankornigt |
| --- | --- |

– – –

Mellankornigt

1006 20 13 9000

| – – – | Långkornigt: |
| --- | --- |

– – –

Långkornigt:

1006 20 15

| – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3 |
| --- | --- |

– – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3

1006 20 15 9000

1006 20 17

| – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3 |
| --- | --- |

– – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3

1006 20 17 9000

| – – | Annat: |
| --- | --- |

– –

Annat:

1006 20 92

| – – – | Rundkornigt |
| --- | --- |

– – –

Rundkornigt

1006 20 92 9000

1006 20 94

| – – – | Mellankornigt |
| --- | --- |

– – –

Mellankornigt

1006 20 94 9000

| – – – | Långkornigt: |
| --- | --- |

– – –

Långkornigt:

1006 20 96

| – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3 |
| --- | --- |

– – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3

1006 20 96 9000

1006 20 98

| – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3 |
| --- | --- |

– – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3

1006 20 98 9000

1006 30

| – | Helt eller delvis slipat ris, även polerat och glaserat: |
| --- | --- |

–

Helt eller delvis slipat ris, även polerat och glaserat:

| – – | Delvis slipat ris: |
| --- | --- |

– –

Delvis slipat ris:

| – – – | Förvällt och ångbehandlat (parboiled): |
| --- | --- |

– – –

Förvällt och ångbehandlat (parboiled):

1006 30 21

| – – – – | Rundkornigt |
| --- | --- |

– – – –

Rundkornigt

1006 30 21 9000

1006 30 23

| – – – – | Mellankornigt |
| --- | --- |

– – – –

Mellankornigt

1006 30 23 9000

| – – – – | Långkornigt: |
| --- | --- |

– – – –

Långkornigt:

1006 30 25

| – – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3 |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3

1006 30 25 9000

1006 30 27

| – – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3 |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3

1006 30 27 9000

| – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – –

Annat:

1006 30 42

| – – – – | Rundkornigt |
| --- | --- |

– – – –

Rundkornigt

1006 30 42 9000

1006 30 44

| – – – – | Mellankornigt |
| --- | --- |

– – – –

Mellankornigt

1006 30 44 9000

| – – – – | Långkornigt: |
| --- | --- |

– – – –

Långkornigt:

1006 30 46

| – – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3 |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3

1006 30 46 9000

1006 30 48

| – – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3 |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3

1006 30 48 9000

| – – | Helt slipat ris: |
| --- | --- |

– –

Helt slipat ris:

| – – – | Förvällt och ångbehandlat (parboiled): |
| --- | --- |

– – –

Förvällt och ångbehandlat (parboiled):

1006 30 61

| – – – – | Rundkornigt: |
| --- | --- |

– – – –

Rundkornigt:

| – – – – – | I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto |
| --- | --- |

– – – – –

I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto

1006 30 61 9100

| – – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – – –

Annat

1006 30 61 9900

1006 30 63

| – – – – | Mellankornigt: |
| --- | --- |

– – – –

Mellankornigt:

| – – – – – | I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto |
| --- | --- |

– – – – –

I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto

1006 30 63 9100

| – – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – – –

Annat

1006 30 63 9900

| – – – – | Långkornigt: |
| --- | --- |

– – – –

Långkornigt:

1006 30 65

| – – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3: |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3:

| – – – – – – | I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto |
| --- | --- |

– – – – – –

I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto

1006 30 65 9100

| – – – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – – – –

Annat

1006 30 65 9900

1006 30 67

| – – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3: |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3:

| – – – – – – | I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto |
| --- | --- |

– – – – – –

I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto

1006 30 67 9100

| – – – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – – – –

Annat

1006 30 67 9900

| – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – –

Annat:

1006 30 92

| – – – – | Rundkornigt: |
| --- | --- |

– – – –

Rundkornigt:

| – – – – – | I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto |
| --- | --- |

– – – – –

I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto

1006 30 92 9100

| – – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – – –

Annat

1006 30 92 9900

1006 30 94

| – – – – | Mellankornigt: |
| --- | --- |

– – – –

Mellankornigt:

| – – – – – | I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto |
| --- | --- |

– – – – –

I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto

1006 30 94 9100

| – – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – – –

Annat

1006 30 94 9900

| – – – – | Långkornigt: |
| --- | --- |

– – – –

Långkornigt:

1006 30 96

| – – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3: |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av mer än 2 men under 3:

| – – – – – – | I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto |
| --- | --- |

– – – – – –

I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto

1006 30 96 9100

| – – – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – – – –

Annat

1006 30 96 9900

1006 30 98

| – – – – – | Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3: |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett förhållande mellan kornets längd och bredd av minst 3:

| – – – – – – | I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto |
| --- | --- |

– – – – – –

I detaljhandelsförpackningar om högst 5 kg netto

1006 30 98 9100

| – – – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – – – –

Annat

1006 30 98 9900

1006 40 00

| – | Brutet ris |
| --- | --- |

–

Brutet ris

1006 40 00 9000

3.   Bearbetade produkter av spannmål

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| ex 1102 | Finmalet mjöl av spannmål, annat än av vete eller av blandsäd av vete och råg: | |
| ex 1102 20 | – | Av majs: |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

ex 1102

Finmalet mjöl av spannmål, annat än av vete eller av blandsäd av vete och råg:

ex 1102 20

–

Av majs:

ex 1102 20 10

| – – | Med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent: |
| --- | --- |

– –

Med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent:

| – – – | Med en fetthalt av högst 1,3 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,8 viktprocent (2) |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av högst 1,3 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,8 viktprocent (2)

1102 20 10 9200

| – – – | Med en fetthalt av mer än 1,3 viktprocent med högst 1,5 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent (2) |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av mer än 1,3 viktprocent med högst 1,5 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent (2)

1102 20 10 9400

ex 1102 20 90

| – – | Annat: |
| --- | --- |

– –

Annat:

| – – – | Med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent men högst 1,7 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent (2) |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent men högst 1,7 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent (2)

1102 20 90 9200

ex 1102 90

| – | Annat: |
| --- | --- |

–

Annat:

1102 90 10

| – – | Av korn: |
| --- | --- |

– –

Av korn:

| – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent och en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent |
| --- | --- |

– – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent och en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent

1102 90 10 9100

| – – – | Annat |
| --- | --- |

– – –

Annat

1102 90 10 9900

ex 1102 90 30

| – – | Av havre: |
| --- | --- |

– –

Av havre:

| – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent och en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1,8 viktprocent, med en vattenhalt av högst 11 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat |
| --- | --- |

– – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent och en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1,8 viktprocent, med en vattenhalt av högst 11 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat

1102 90 30 9100

ex 1103

Krossgryn samt grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar av spannmål:

| – | Krossgryn och grovt mjöl (inbegripet fingryn): |
| --- | --- |

–

Krossgryn och grovt mjöl (inbegripet fingryn):

ex 1103 13

| – – | Av majs: |
| --- | --- |

– –

Av majs:

ex 1103 13 10

| – – – | Med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent:

| – – – – | Med en fetthalt av högst 0,9 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,8 viktprocent, där högst 30 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 315 mikrometer och där högst 5 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 150 mikrometer (3)) |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av högst 0,9 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,8 viktprocent, där högst 30 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 315 mikrometer och där högst 5 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 150 mikrometer (3))

1103 13 10 9100

| – – – – | Med en fetthalt av mer än 0,9 viktprocent, men högst 1,3 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,8 viktprocent, där högst 30 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 315 mikrometer och där högst 5 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 150 mikrometer (3) |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av mer än 0,9 viktprocent, men högst 1,3 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,8 viktprocent, där högst 30 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 315 mikrometer och där högst 5 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 150 mikrometer (3)

1103 13 10 9300

| – – – – | Med en fetthalt av mer än 1,3 viktprocent, men högst 1,5 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1,0 viktprocent, där högst 30 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 315 mikrometer och där högst 5 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 150 mikrometer (3) |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av mer än 1,3 viktprocent, men högst 1,5 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1,0 viktprocent, där högst 30 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 315 mikrometer och där högst 5 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 150 mikrometer (3)

110313109500

ex 1103 13 90

| – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – –

Annat:

| – – – – | Med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent, men högst 1,7 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1,0 viktprocent, där högst 30 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 315 mikrometer och där högst 5 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 150 mikrometer (3) |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent, men högst 1,7 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1,0 viktprocent, där högst 30 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 315 mikrometer och där högst 5 % passerar genom en sikt med en maskvidd av 150 mikrometer (3)

1103 13 90 9100

ex 1103 19

| – – | Av annan spannmål: |
| --- | --- |

– –

Av annan spannmål:

1103 19 10

| – – – | Av råg |
| --- | --- |

– – –

Av råg

1103 19 10 9000

ex 1103 19 30

| – – – | Av korn: |
| --- | --- |

– – –

Av korn:

| – – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent |
| --- | --- |

– – – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent

1103 19 30 9100

ex 1103 19 40

| – – – | Av havre: |
| --- | --- |

– – –

Av havre:

| – – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent och en skalhalt av högst 0,1 %, med en vattenhalt av högst 11 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat |
| --- | --- |

– – – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent och en skalhalt av högst 0,1 %, med en vattenhalt av högst 11 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat

1103 19 40 9100

ex 1103 20

| – | Pelletar: |
| --- | --- |

–

Pelletar:

1103 20 20

| – – | Av korn |
| --- | --- |

– –

Av korn

1103 20 20 9000

1103 20 60

| – – | Av vete |
| --- | --- |

– –

Av vete

1103 20 60 9000

ex 1104

Spannmål, bearbetad på annat sätt (t.ex. skalad, valsad, bearbetad till flingor eller pärlgryn, klippt eller gröpad), med undantag av ris enligt nr 1006; groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda:

| – | Spannmål, valsad eller bearbetad till flingor: |
| --- | --- |

–

Spannmål, valsad eller bearbetad till flingor:

ex 1104 12

| – – | Havre: |
| --- | --- |

– –

Havre:

ex 1104 12 90

| – – – | Bearbetat till flingor: |
| --- | --- |

– – –

Bearbetat till flingor:

| – – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent, med en skalhalt av högst 0,1 % och med en vattenhalt av högst 12 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat |
| --- | --- |

– – – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent, med en skalhalt av högst 0,1 % och med en vattenhalt av högst 12 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat

1104 12 90 9100

| – – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent, med en skalhalt av mer än 0,1 % men högst 1,5 % och med en vattenhalt av högst 12 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat |
| --- | --- |

– – – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent, med en skalhalt av mer än 0,1 % men högst 1,5 % och med en vattenhalt av högst 12 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat

1104 12 90 9300

ex 1104 19

| – – | Annan spannmål: |
| --- | --- |

– –

Annan spannmål:

1104 19 10

| – – – | Vete |
| --- | --- |

– – –

Vete

1104 19 10 9000

ex 1104 19 50

| – – – | Majs: |
| --- | --- |

– – –

Majs:

| – – – – | Bearbetat till flingor: |
| --- | --- |

– – – –

Bearbetat till flingor:

| – – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av mer än 0,9 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,7 viktprocent (3) |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av mer än 0,9 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,7 viktprocent (3)

1104 19 50 9110

| – – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av mer än 0,9 viktprocent men högst 1,3 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,8 viktprocent (3) |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av mer än 0,9 viktprocent men högst 1,3 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,8 viktprocent (3)

1104 19 50 9130

| – – – | Korn: |
| --- | --- |

– – –

Korn:

ex 1104 19 69

| – – – – | Bearbetad till flingor: |
| --- | --- |

– – – –

Bearbetad till flingor:

| – – – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent

1104 19 69 9100

| – | Spannmål bearbetad på annat sätt (t.ex. skalad, bearbetad till pärlgryn, klippt eller gröpad): |
| --- | --- |

–

Spannmål bearbetad på annat sätt (t.ex. skalad, bearbetad till pärlgryn, klippt eller gröpad):

ex 1104 22

| – – | Havre: |
| --- | --- |

– –

Havre:

ex 1104 22 20

| – – – | Skalad: |
| --- | --- |

– – –

Skalad:

| – – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent och med en skalhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,5 % och med en vattenhalt av högst 11 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent och med en skalhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,5 % och med en vattenhalt av högst 11 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)

1104 22 20 9100

ex 1104 22 30

| – – – | Skalad och klippt eller gröpad: |
| --- | --- |

– – –

Skalad och klippt eller gröpad:

| – – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent och med en skalhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,1 % och med en vattenhalt av högst 11 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 2,3 viktprocent och med en skalhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,1 % och med en vattenhalt av högst 11 % där peroxidaset är praktiskt taget inaktiverat som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)

1104 22 30 9100

ex 1104 23

| – – | Av majs: |
| --- | --- |

– –

Av majs:

ex 1104 23 10

| – – – | Skalad, även klippt eller gröpad: |
| --- | --- |

– – –

Skalad, även klippt eller gröpad:

| – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,6 viktprocent som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)
   (3) |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,6 viktprocent som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)
   (3)

1104 23 10 9100

| – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av mer än 0,9 viktprocent men högst 1,3 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,8 viktprocent som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)
   (3) |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av mer än 0,9 viktprocent men högst 1,3 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,8 viktprocent som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)
   (3)

1104 23 10 9300

1104 29

| – – | Annan spannmål: |
| --- | --- |

– –

Annan spannmål:

| – – – | Korn: |
| --- | --- |

– – –

Korn:

ex 1104 29 01

| – – – – | Skalat: |
| --- | --- |

– – – –

Skalat:

| – – – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)

1104 29 01 9100

ex 1104 29 03

| – – – – | Skalat och klippt eller gröpat: |
| --- | --- |

– – – –

Skalat och klippt eller gröpat:

| – – – – – | Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – – –

Med en askhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent och med en råfiberhalt beräknad på torrsubstansen av högst 0,9 viktprocent som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)

1104 29 03 9100

ex 1104 29 05

| – – – – | Bearbetat till pärlgryn: |
| --- | --- |

– – – –

Bearbetat till pärlgryn:

| – – – – – | Med en skhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent (utantalk): |
| --- | --- |

– – – – –

Med en skhalt beräknad på torrsubstansen av högst 1 viktprocent (utantalk):

| – – – – – – | Första kategorin som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – – – –

Första kategorin som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)

1104 29 05 9100

| – – – – – – | Andra kategorin som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – – – –

Andra kategorin som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)

1104 29 05 9300

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

| – – – – | Skalad, även klippt eller gröpad: |
| --- | --- |

– – – –

Skalad, även klippt eller gröpad:

ex 1104 29 11

| – – – – – | Vete, inte klippt eller gröpad som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – – –

Vete, inte klippt eller gröpad som motsvarar definitionen i bilagan till förordning (EG) nr 508/2008 (1)

1104 29 11 9000

| – – – – | Inte vidare bearbetad än gröpad: |
| --- | --- |

– – – –

Inte vidare bearbetad än gröpad:

1104 29 51

| – – – – – | Vete |
| --- | --- |

– – – – –

Vete

1104 29 51 9000

1104 29 55

| – – – – – | Råg |
| --- | --- |

– – – – –

Råg

1104 29 55 9000

1104 30

| – | Groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda: |
| --- | --- |

–

Groddar av spannmål, hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda:

1104 30 10

| – – | Av vete |
| --- | --- |

– –

Av vete

1104 30 10 9000

1104 30 90

| – – | Av annan spannmål |
| --- | --- |

– –

Av annan spannmål

1104 30 90 9000

1107

Malt, även rostat:

1107 10

| – | Orostat: |
| --- | --- |

–

Orostat:

| – – | Av vete: |
| --- | --- |

– –

Av vete:

1107 10 11

| – – – | I form av mjöl |
| --- | --- |

– – –

I form av mjöl

1107 10 11 9000

1107 10 19

| – – – | Annat |
| --- | --- |

– – –

Annat

1107 10 19 9000

| – – | Annat: |
| --- | --- |

– –

Annat:

1107 10 91

| – – – | I form av mjöl |
| --- | --- |

– – –

I form av mjöl

1107 10 91 9000

1107 10 99

| – – – | Annat |
| --- | --- |

– – –

Annat

1107 10 99 9000

1107 20 00

| – | Rostat |
| --- | --- |

–

Rostat

1107 20 00 9000

ex 1108

Stärkelse; inulin:

| – | Stärkelse (4): |
| --- | --- |

–

Stärkelse (4):

ex 1108 11 00

| – – | Vetestärkelse: |
| --- | --- |

– –

Vetestärkelse:

| – – – | Med en torrsubstanshalt av minst 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % |
| --- | --- |

– – –

Med en torrsubstanshalt av minst 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 %

1108 11 00 9200

| – – – | Med en torrsubstanshalt av minst 84 % men mindre än 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

Med en torrsubstanshalt av minst 84 % men mindre än 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % (5)

1108 11 00 9300

ex 1108 12 00

| – – | Majsstärkelse: |
| --- | --- |

– –

Majsstärkelse:

| – – – | Med en torrsubstanshalt av minst 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % |
| --- | --- |

– – –

Med en torrsubstanshalt av minst 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 %

1108 12 00 9200

| – – – | Med en torrsubstanshalt av minst 84 % men mindre än 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

Med en torrsubstanshalt av minst 84 % men mindre än 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % (5)

1108 12 00 9300

ex 1108 13 00

| – – | Potatisstärkelse: |
| --- | --- |

– –

Potatisstärkelse:

| – – – | Med en torrsubstanshalt av minst 80 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % |
| --- | --- |

– – –

Med en torrsubstanshalt av minst 80 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 %

1108 13 00 9200

| – – – | Med en torrsubstanshalt av minst 77 % men mindre än 80 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

Med en torrsubstanshalt av minst 77 % men mindre än 80 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % (5)

1108 13 00 9300

ex 1108 19

| – – | Annan stärkelse: |
| --- | --- |

– –

Annan stärkelse:

ex 1108 19 10

| – – – | Risstärkelse: |
| --- | --- |

– – –

Risstärkelse:

| – – – – | Med en torrsubstanshalt av minst 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % |
| --- | --- |

– – – –

Med en torrsubstanshalt av minst 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 %

1108 19 10 9200

| – – – – | Med en torrsubstanshalt av minst 84 % men mindre än 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % (5) |
| --- | --- |

– – – –

Med en torrsubstanshalt av minst 84 % men mindre än 87 % och en renhetsgrad i torrsubstansen av minst 97 % (5)

1108 19 10 9300

ex 1109 00 00

Vetegluten, även torkat:

| – | Torkat vetegluten, med ett proteininnehåll beräknat på torrsubstansen av minst 82 viktprocent (N × 6,25) |
| --- | --- |

–

Torkat vetegluten, med ett proteininnehåll beräknat på torrsubstansen av minst 82 viktprocent (N × 6,25)

1109 00 00 9100

ex 1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:

ex 1702 30

| – | Glukos (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av glukos, inte innehållande fruktos eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktos beräknat på torrsubstansen: |
| --- | --- |

–

Glukos (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av glukos, inte innehållande fruktos eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktos beräknat på torrsubstansen:

| – – | Annat: |
| --- | --- |

– –

Annat:

1702 30 50

| – – – | I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat |
| --- | --- |

– – –

I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat

1702 30 50 9000

1702 30 90

| – – – | Annat (6) |
| --- | --- |

– – –

Annat (6)

1702 30 90 9000

ex 1702 40

| – | Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker: |
| --- | --- |

–

Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker:

1702 40 90

| – – | Annat (6) |
| --- | --- |

– –

Annat (6)

1702 40 90 9000

ex 1702 90

| – | Andra slag, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersirapsblandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen: |
| --- | --- |

–

Andra slag, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersirapsblandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen:

1702 90 50

| – – | Maltodextrin samt sirap och andra lösningar av maltodextrin: |
| --- | --- |

– –

Maltodextrin samt sirap och andra lösningar av maltodextrin:

| – – – | Maltodextrin, i fast form, vitt, även agglomererat |
| --- | --- |

– – –

Maltodextrin, i fast form, vitt, även agglomererat

1702 90 50 9100

| – – – | Annat (6) |
| --- | --- |

– – –

Annat (6)

1702 90 50 9900

| – – | Sockerkulör: |
| --- | --- |

– –

Sockerkulör:

| – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – –

Annat:

1702 90 75

| – – – – | I form av pulver, även agglomererat |
| --- | --- |

– – – –

I form av pulver, även agglomererat

1702 90 75 9000

1702 90 79

| – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – –

Annat

1702 90 79 9000

2106

Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

ex 2106 90

| – | Andra slag: |
| --- | --- |

–

Andra slag:

| – – | Aromatiserade eller färgade sockerlösningar: |
| --- | --- |

– –

Aromatiserade eller färgade sockerlösningar:

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

2106 90 55

| – – – – | Av glukos eller maltodextrin (6) |
| --- | --- |

– – – –

Av glukos eller maltodextrin (6)

2106 90 55 9000

4.   Spannmålsbaserade foderblandningar

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| 2309 | Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur (7): | |
| ex 2309 10 | – | Hund- eller kattfoder i detaljhandelsförpackningar: |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

2309

Beredningar av sådana slag som används vid utfodring av djur (7):

ex 2309 10

–

Hund- eller kattfoder i detaljhandelsförpackningar:

| – – | Innehållande stärkelse, glukos, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av glukos eller maltodextrin enligt nr 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter: |
| --- | --- |

– –

Innehållande stärkelse, glukos, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av glukos eller maltodextrin enligt nr 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter:

| – – – | Innehållande stärkelse, glukos, sirap eller andra lösningar av glukos eller maltodextrin: |
| --- | --- |

– – –

Innehållande stärkelse, glukos, sirap eller andra lösningar av glukos eller maltodextrin:

| – – – – | Inte innehållande stärkelse eller innehållande högst 10 viktprocent stärkelse (8)
   (9): |
| --- | --- |

– – – –

Inte innehållande stärkelse eller innehållande högst 10 viktprocent stärkelse (8)
   (9):

2309 10 11

| – – – – – | Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 10 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – –

Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 10 viktprocent mjölkprodukter

2309 10 11 9000

2309 10 13

| – – – – – | Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – –

Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter

2309 10 13 9000

| – – – – | Innehållande mer än 10 men högst 30 viktprocent stärkelse (8): |
| --- | --- |

– – – –

Innehållande mer än 10 men högst 30 viktprocent stärkelse (8):

2309 10 31

| – – – – – | Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 10 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – –

Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 10 viktprocent mjölkprodukter

2309 10 31 9000

2309 10 33

| – – – – – | Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – –

Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter

2309 10 33 9000

| – – – – | Innehållande mer än 30 viktprocent stärkelse (8): |
| --- | --- |

– – – –

Innehållande mer än 30 viktprocent stärkelse (8):

2309 10 51

| – – – – – | Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 10 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – –

Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 10 viktprocent mjölkprodukter

2309 10 51 9000

2309 10 53

| – – – – – | Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – –

Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter

2309 10 53 9000

ex 2309 90

| – | Andra slag: |
| --- | --- |

–

Andra slag:

| – – | Andra, inbegripet förblandningar: |
| --- | --- |

– –

Andra, inbegripet förblandningar:

| – – – | Innehållande stärkelse, glukos, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av glukos eller maltodextrin enligt nr 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter: |
| --- | --- |

– – –

Innehållande stärkelse, glukos, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av glukos eller maltodextrin enligt nr 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 och 2106 90 55 eller mjölkprodukter:

| – – – – | Innehållande stärkelse, glukos, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av glukos eller maltodextrin: |
| --- | --- |

– – – –

Innehållande stärkelse, glukos, maltodextrin, sirap eller andra lösningar av glukos eller maltodextrin:

| – – – – – | Inte innehållande stärkelse eller innehållande högst 10 viktprocent stärkelse (8)
   (9): |
| --- | --- |

– – – – –

Inte innehållande stärkelse eller innehållande högst 10 viktprocent stärkelse (8)
   (9):

2309 90 31

| – – – – – – | Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 10 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – – –

Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 10 viktprocent mjölkprodukter

2309 90 31 9000

2309 90 33

| – – – – – – | Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – – –

Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter

2309 90 33 9000

| – – – – – | Innehållande mer än 10 men högst 30 viktprocent stärkelse (8): |
| --- | --- |

– – – – –

Innehållande mer än 10 men högst 30 viktprocent stärkelse (8):

2309 90 41

| – – – – – – | Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 10 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – – –

Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 10 viktprocent mjölkprodukter

2309 90 41 9000

2309 90 43

| – – – – – – | Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – – –

Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter

2309 90 43 9000

| – – – – – | Innehållande mer än 30 viktprocent stärkelse (8): |
| --- | --- |

– – – – –

Innehållande mer än 30 viktprocent stärkelse (8):

2309 90 51

| – – – – – – | Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 20 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – – –

Inte innehållande mjölkprodukter eller innehållande mindre än 20 viktprocent mjölkprodukter

2309 90 51 9000

2309 90 53

| – – – – – – | Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter |
| --- | --- |

– – – – – –

Innehållande minst 10 men mindre än 50 viktprocent mjölkprodukter

2309 90 53 9000

5.   Nötkött

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| ex 0102 | Levande nötkreatur och andra oxdjur: | |
| ex 0102 10 | – | Renrasiga avelsdjur: |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

ex 0102

Levande nötkreatur och andra oxdjur:

ex 0102 10

–

Renrasiga avelsdjur:

ex 0102 10 10

| – – | Kvigor (hondjur som inte har kalvat): |
| --- | --- |

– –

Kvigor (hondjur som inte har kalvat):

| – – – | Med en levande vikt av minst 250 kg: |
| --- | --- |

– – –

Med en levande vikt av minst 250 kg:

| – – – – | Upp till 30 månaders ålder |
| --- | --- |

– – – –

Upp till 30 månaders ålder

0102 10 10 9140

| – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – –

Andra

0102 10 10 9150

ex 0102 10 30

| – – | Kor: |
| --- | --- |

– –

Kor:

| – – – | Med en levande vikt av minst 250 kg: |
| --- | --- |

– – –

Med en levande vikt av minst 250 kg:

| – – – – | Upp till 30 månaders ålder |
| --- | --- |

– – – –

Upp till 30 månaders ålder

0102 10 30 9140

| – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – –

Andra

0102 10 30 9150

ex 0102 10 90

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

| – – – | Med en levande vikt av minst 300 kg |
| --- | --- |

– – –

Med en levande vikt av minst 300 kg

0102 10 90 9120

ex 0102 90

| – | Andra: |
| --- | --- |

–

Andra:

| – – | Tamboskap: |
| --- | --- |

– –

Tamboskap:

| – – – | Med en vikt över 160 kg men inte över 300 kg: |
| --- | --- |

– – –

Med en vikt över 160 kg men inte över 300 kg:

ex 0102 90 41

| – – – – | För slakt: |
| --- | --- |

– – – –

För slakt:

| – – – – – | Med en vikt över 220 kg |
| --- | --- |

– – – – –

Med en vikt över 220 kg

0102 90 41 9100

| – – – | Med en vikt över 300 kg: |
| --- | --- |

– – –

Med en vikt över 300 kg:

| – – – – | Kvigor (hondjur som inte har kalvat): |
| --- | --- |

– – – –

Kvigor (hondjur som inte har kalvat):

0102 90 51

| – – – – – | För slakt |
| --- | --- |

– – – – –

För slakt

0102 90 51 9000

0102 90 59

| – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – –

Andra

0102 90 59 9000

| – – – – | Kor: |
| --- | --- |

– – – –

Kor:

0102 90 61

| – – – – – | För slakt |
| --- | --- |

– – – – –

För slakt

0102 90 61 9000

0102 90 69

| – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – –

Andra

0102 90 69 9000

| – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – –

Andra:

0102 90 71

| – – – – – | För slakt |
| --- | --- |

– – – – –

För slakt

0102 90 71 9000

0102 90 79

| – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – –

Andra

0102 90 79 9000

0201

Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, färskt eller kylt:

0201 10 00

| – | Hela eller halva kroppar: |
| --- | --- |

–

Hela eller halva kroppar:

| – – | Främre delen av den hela eller halva kroppen med samtliga ben, hals och bog, men med mer än 10 revben: |
| --- | --- |

– –

Främre delen av den hela eller halva kroppen med samtliga ben, hals och bog, men med mer än 10 revben:

| – – – | Av vuxna handjur av nötkreatur (10) |
| --- | --- |

– – –

Av vuxna handjur av nötkreatur (10)

0201 10 00 9110

| – – – | Andra |
| --- | --- |

– – –

Andra

0201 10 00 9120

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

| – – – | Av vuxna handjur av nötkreatur (10) |
| --- | --- |

– – –

Av vuxna handjur av nötkreatur (10)

0201 10 00 9130

| – – – | Andra |
| --- | --- |

– – –

Andra

0201 10 00 9140

0201 20

| – | Andra styckningsdelar med ben: |
| --- | --- |

–

Andra styckningsdelar med ben:

0201 20 20

| – – | Kompenserade kvartsparter: |
| --- | --- |

– –

Kompenserade kvartsparter:

| – – – | Av vuxna handjur av nötkreatur (10) |
| --- | --- |

– – –

Av vuxna handjur av nötkreatur (10)

0201 20 20 9110

| – – – | Andra |
| --- | --- |

– – –

Andra

0201 20 20 9120

0201 20 30

| – – | Framkvartsparter, sammanhängande eller avskilda: |
| --- | --- |

– –

Framkvartsparter, sammanhängande eller avskilda:

| – – – | Av vuxna handjur av nötkreatur (10) |
| --- | --- |

– – –

Av vuxna handjur av nötkreatur (10)

0201 20 30 9110

| – – – | Andra |
| --- | --- |

– – –

Andra

0201 20 30 9120

0201 20 50

| – – | Bakkvartsparter, sammanhängande eller avskilda: |
| --- | --- |

– –

Bakkvartsparter, sammanhängande eller avskilda:

| – – – | Med högst åtta revben eller åtta revbenspar: |
| --- | --- |

– – –

Med högst åtta revben eller åtta revbenspar:

| – – – – | Av vuxna handjur av nötkreatur (10) |
| --- | --- |

– – – –

Av vuxna handjur av nötkreatur (10)

0201 20 50 9110

| – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – –

Andra

0201 20 50 9120

| – – – | Med mer än åtta revben eller åtta revbenspar: |
| --- | --- |

– – –

Med mer än åtta revben eller åtta revbenspar:

| – – – – | Av vuxna handjur av nötkreatur (10) |
| --- | --- |

– – – –

Av vuxna handjur av nötkreatur (10)

0201 20 50 9130

| – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – –

Andra

0201 20 50 9140

ex 0201 20 90

| – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– –

Andra slag:

| – – – | Vikten av ben inte överstigande en tredjedel av styckningsdelens vikt |
| --- | --- |

– – –

Vikten av ben inte överstigande en tredjedel av styckningsdelens vikt

0201 20 90 9700

0201 30 00

| – | Benfritt kött: |
| --- | --- |

–

Benfritt kött:

| – – | Benfria styckningsdelar exporterade till USA enligt de villkor som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1643/2006 (12) eller till Kanada enligt de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 1041/2008 (13) |
| --- | --- |

– –

Benfria styckningsdelar exporterade till USA enligt de villkor som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1643/2006 (12) eller till Kanada enligt de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 1041/2008 (13)

0201 30 00 9050

| – – | Urbenade slaktstycken, inbegripet malet kött, med en genomsnittlig andel magert nötkött (fettet borträknat) på minst 78 % (15) |
| --- | --- |

– –

Urbenade slaktstycken, inbegripet malet kött, med en genomsnittlig andel magert nötkött (fettet borträknat) på minst 78 % (15)

0201 30 00 9060

| – – | Andra med en genomsnittlig andel magert nötkött (fettet borträknat) på minst 55 % (6), varje slaktstycke separat förpackat (15): |
| --- | --- |

– –

Andra med en genomsnittlig andel magert nötkött (fettet borträknat) på minst 55 % (6), varje slaktstycke separat förpackat (15):

| – – – | Från bakkvartsparten på fullvuxna handjur av nötkreatur med högst åtta revben eller revbenspar, rakt avskurna eller av typen pistol (11) |
| --- | --- |

– – –

Från bakkvartsparten på fullvuxna handjur av nötkreatur med högst åtta revben eller revbenspar, rakt avskurna eller av typen pistol (11)

0201 30 00 9100

| – – – | Från framkvartsparten på fullvuxna handjur av nötkreatur, vidhängande eller åtskilda, rakt avskurna eller av typen pistol (11) |
| --- | --- |

– – –

Från framkvartsparten på fullvuxna handjur av nötkreatur, vidhängande eller åtskilda, rakt avskurna eller av typen pistol (11)

0201 30 00 9120

| – – | Andra |
| --- | --- |

– –

Andra

0201 30 00 9140

ex 0202

Kött av nötkreatur eller andra oxdjur, fryst:

0202 10 00

| – | Hela eller halva kroppar: |
| --- | --- |

–

Hela eller halva kroppar:

| – – | Främre delen av den hela eller halva kroppen med samtliga ben, hals och bog, men med mer än 10 revben |
| --- | --- |

– –

Främre delen av den hela eller halva kroppen med samtliga ben, hals och bog, men med mer än 10 revben

0202 10 00 9100

| – – | Andra |
| --- | --- |

– –

Andra

0202 10 00 9900

ex 0202 20

| – | Andra styckningsdelar med ben: |
| --- | --- |

–

Andra styckningsdelar med ben:

0202 20 10

| – – | Kompenserade kvartsparter |
| --- | --- |

– –

Kompenserade kvartsparter

0202 20 10 9000

0202 20 30

| – – | Framkvartsparter, sammanhängande eller avskilda |
| --- | --- |

– –

Framkvartsparter, sammanhängande eller avskilda

0202 20 30 9000

0202 20 50

| – – | Bakkvartsparter, sammanhängande eller avskilda: |
| --- | --- |

– –

Bakkvartsparter, sammanhängande eller avskilda:

| – – – | Med högst åtta revben eller åtta revbenspar |
| --- | --- |

– – –

Med högst åtta revben eller åtta revbenspar

0202 20 50 9100

| – – – | Med mer än åtta revben eller revbenspar |
| --- | --- |

– – –

Med mer än åtta revben eller revbenspar

0202 20 50 9900

ex 0202 20 90

| – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– –

Andra slag:

| – – – | Vikten av ben inte överstigande en tredjedel av styckningsdelens vikt |
| --- | --- |

– – –

Vikten av ben inte överstigande en tredjedel av styckningsdelens vikt

0202 20 90 9100

0202 30

| – | Benfritt kött: |
| --- | --- |

–

Benfritt kött:

0202 30 90

| – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– –

Andra slag:

| – – – | Benfria styckningsdelar exporterade till Förenta staterna enligt de villkor som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1643/ 2006 (12) eller till Kanada enligt de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 1041/2008 (13) |
| --- | --- |

– – –

Benfria styckningsdelar exporterade till Förenta staterna enligt de villkor som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1643/ 2006 (12) eller till Kanada enligt de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 1041/2008 (13)

0202 30 90 9100

| – – – | Annat, inbegripet malet kött med en genomsnittlig andel magert nötkött (undantaget fett) på minst 78 % (15) |
| --- | --- |

– – –

Annat, inbegripet malet kött med en genomsnittlig andel magert nötkött (undantaget fett) på minst 78 % (15)

0202 30 90 9200

| – – – | Annat |
| --- | --- |

– – –

Annat

0202 30 90 9900

0206

Ätbara slaktbiprodukter av nötkreatur, andra oxdjur, svin, får, get, häst, åsna, mula eller mulåsna, färska, kylda eller frysta:

0206 10

| – | Av nötkreatur eller andra oxdjur, färska eller kylda: |
| --- | --- |

–

Av nötkreatur eller andra oxdjur, färska eller kylda:

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0206 10 95

| – – – | Njurtappen och mellangärdet |
| --- | --- |

– – –

Njurtappen och mellangärdet

0206 10 95 9000

| – | Av nötkreatur eller andra oxdjur, frysta: |
| --- | --- |

–

Av nötkreatur eller andra oxdjur, frysta:

0206 29

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0206 29 91

| – – – – | Njurtappen och mellangärdet |
| --- | --- |

– – – –

Njurtappen och mellangärdet

0206 29 91 9000

ex 0210

Kött och ätbara slaktbiprodukter, saltade, torkade eller rökta; ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter:

ex 0210 20

| – | Kött av nötkreatur eller andra oxdjur: |
| --- | --- |

–

Kött av nötkreatur eller andra oxdjur:

ex 0210 20 90

| – – | Benfritt: |
| --- | --- |

– –

Benfritt:

| – – – | Saltat och torkat |
| --- | --- |

– – –

Saltat och torkat

0210 20 90 9100

ex 1602

Kött, slaktbiprodukter och blod, beredda eller konserverade på annat sätt:

ex 1602 50

| – | Varor av nötkreatur och andra oxdjur: |
| --- | --- |

–

Varor av nötkreatur och andra oxdjur:

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

ex 1602 50 31

| – – – | Corned beef i hermetiskt tillslutna förpackningar, som inte innehåller annat kött än från nötkreatur: |
| --- | --- |

– – –

Corned beef i hermetiskt tillslutna förpackningar, som inte innehåller annat kött än från nötkreatur:

| – – – – | Med en bindväv-/proteinkvot av högst 0,35 (16) och innehållande följande viktprocent kött av nötkreatur och andra oxdjur (med undantag av slaktbiprodukter och fett): |
| --- | --- |

– – – –

Med en bindväv-/proteinkvot av högst 0,35 (16) och innehållande följande viktprocent kött av nötkreatur och andra oxdjur (med undantag av slaktbiprodukter och fett):

| – – – – – | Minst 90 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – –

Minst 90 viktprocent:

| – – – – – – | Produkter som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1731/2006 (14) |
| --- | --- |

– – – – – –

Produkter som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1731/2006 (14)

1602 50 31 9125

| – – – – – | Minst 80 men mindre än 90 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – –

Minst 80 men mindre än 90 viktprocent:

| – – – – – – | Produkter som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1731/2006 (14) |
| --- | --- |

– – – – – –

Produkter som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1731/2006 (14)

1602 50 31 9325

ex 1602 50 95

| – – – | Andra, i hermetiskt tillslutna förpackningar: |
| --- | --- |

– – –

Andra, i hermetiskt tillslutna förpackningar:

| – – – – | Inte innehållande annat kött än av nötkreatur och andra oxdjur: |
| --- | --- |

– – – –

Inte innehållande annat kött än av nötkreatur och andra oxdjur:

| – – – – – | Med en bindväv-/proteinkvot av högst 0,35 (16) och innehållande följande viktprocent kött av nötkreatur och andra oxdjur (med undantag av slaktbiprodukter och fett): |
| --- | --- |

– – – – –

Med en bindväv-/proteinkvot av högst 0,35 (16) och innehållande följande viktprocent kött av nötkreatur och andra oxdjur (med undantag av slaktbiprodukter och fett):

| – – – – – – | Minst 90 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – – –

Minst 90 viktprocent:

| – – – – – – – | Produkter som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1731/2006 (14) |
| --- | --- |

– – – – – – –

Produkter som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1731/2006 (14)

1602 50 95 9125

| – – – – – – | Minst 80 men mindre än 90 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – – –

Minst 80 men mindre än 90 viktprocent:

| – – – – – – – | Produkter som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1731/2006 (14) |
| --- | --- |

– – – – – – –

Produkter som uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1731/2006 (14)

1602 50 95 9325

6.   Griskött

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| ex 0103 | Levande svin: | |
| | – | Andra: |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

ex 0103

Levande svin:

–

Andra:

ex 0103 91

| – – | Vägande mindre än 50 kg: |
| --- | --- |

– –

Vägande mindre än 50 kg:

0103 91 10

| – – – | Tamsvin |
| --- | --- |

– – –

Tamsvin

0103 91 10 9000

ex 0103 92

| – – | Vägande 50 kg eller mer: |
| --- | --- |

– –

Vägande 50 kg eller mer:

| – – – | Tamsvin: |
| --- | --- |

– – –

Tamsvin:

0103 92 19

| – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – –

Andra

0103 92 19 9000

ex 0203

Kött av svin, färskt, kylt eller fryst:

| – | Färskt eller kylt: |
| --- | --- |

–

Färskt eller kylt:

ex 0203 11

| – – | Hela eller halva kroppar: |
| --- | --- |

– –

Hela eller halva kroppar:

0203 11 10

| – – – | Av tamsvin (28) |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin (28)

0203 11 10 9000

ex 0203 12

| – – | Skinka och bog samt delar därav, med ben: |
| --- | --- |

– –

Skinka och bog samt delar därav, med ben:

| – – – | Av tamsvin: |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin:

ex 0203 12 11

| – – – – | Skinka och delar därav: |
| --- | --- |

– – – –

Skinka och delar därav:

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0203 12 11 9100

ex 0203 12 19

| – – – – | Bog och delar därav (29): |
| --- | --- |

– – – –

Bog och delar därav (29):

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0203 12 19 9100

ex 0203 19

| – – | Annat: |
| --- | --- |

– –

Annat:

| – – – | Av tamsvin: |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin:

ex 0203 19 11

| – – – – | Framändar och delar därav (30): |
| --- | --- |

– – – –

Framändar och delar därav (30):

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0203 19 11 9100

ex 0203 19 13

| – – – – | Rygg och delar därav, med ben: |
| --- | --- |

– – – –

Rygg och delar därav, med ben:

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0203 19 13 9100

ex 0203 19 15

| – – – – | Sida (randig) och delar därav: |
| --- | --- |

– – – –

Sida (randig) och delar därav:

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 15 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 15 viktprocent

0203 19 15 9100

| – – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – – –

Annat:

ex 0203 19 55

| – – – – – | benfritt: |
| --- | --- |

– – – – –

benfritt:

| – – – – – – | skinka, framändar, bog eller rygg och delar därav (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31) |
| --- | --- |

– – – – – –

skinka, framändar, bog eller rygg och delar därav (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31)

0203 19 55 9110

| – – – – – – | sida och delar därav med ett innehåll av brosk som är lägre än 15 viktprocent (17)
   (27) |
| --- | --- |

– – – – – –

sida och delar därav med ett innehåll av brosk som är lägre än 15 viktprocent (17)
   (27)

0203 19 55 9310

| – | Fryst: |
| --- | --- |

–

Fryst:

ex 0203 21

| – – | Hela eller halva kroppar: |
| --- | --- |

– –

Hela eller halva kroppar:

0203 21 10

| – – – | Av tamsvin (28) |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin (28)

0203 21 10 9000

ex 0203 22

| – – | Skinka och bog samt delar därav, med ben: |
| --- | --- |

– –

Skinka och bog samt delar därav, med ben:

| – – – | Av tamsvin: |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin:

ex 0203 22 11

| – – – – | Skinka och delar därav: |
| --- | --- |

– – – –

Skinka och delar därav:

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0203 22 11 9100

ex 0203 22 19

| – – – – | Bog och delar därav (29): |
| --- | --- |

– – – –

Bog och delar därav (29):

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0203 22 19 9100

ex 0203 29

| – – | Annat: |
| --- | --- |

– –

Annat:

| – – – | Av tamsvin: |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin:

ex 0203 29 11

| – – – – | Framändar och delar därav (30): |
| --- | --- |

– – – –

Framändar och delar därav (30):

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0203 29 11 9100

ex 0203 29 13

| – – – – | Rygg och delar därav, med ben: |
| --- | --- |

– – – –

Rygg och delar därav, med ben:

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0203 29 13 9100

ex 0203 29 15

| – – – – | Sida (randig) och delar därav: |
| --- | --- |

– – – –

Sida (randig) och delar därav:

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 15 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 15 viktprocent

0203 29 15 9100

| – – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – – –

Annat:

ex 0203 29 55

| – – – – – | benfritt: |
| --- | --- |

– – – – –

benfritt:

| – – – – – – | skinka, framändar, bog och delar därav (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32) |
| --- | --- |

– – – – – –

skinka, framändar, bog och delar därav (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32)

0203 29 55 9110

ex 0210

Kött och andra ätbara slaktbiprodukter, saltade, torkade eller rökta; ätbart mjöl av kött eller slaktbiprodukter:

| – | Kött av svin: |
| --- | --- |

–

Kött av svin:

ex 0210 11

| – – | Skinka och bog, samt delar därav, med ben: |
| --- | --- |

– –

Skinka och bog, samt delar därav, med ben:

| – – – | Av tamsvin: |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin:

| – – – – | Saltat: |
| --- | --- |

– – – –

Saltat:

ex 0210 11 11

| – – – – – | Skinka och delar därav: |
| --- | --- |

– – – – –

Skinka och delar därav:

| – – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0210 11 11 9100

| – – – – | Torkat eller rökt: |
| --- | --- |

– – – –

Torkat eller rökt:

ex 0210 11 31

| – – – – – | Skinka eller delar därav: |
| --- | --- |

– – – – –

Skinka eller delar därav:

| – – – – – – | ’Prosciutto di Parma’, ’Prosciutto di San Daniele’ (18): |
| --- | --- |

– – – – – –

’Prosciutto di Parma’, ’Prosciutto di San Daniele’ (18):

| – – – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0210 11 31 9110

| – – – – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – – – – –

Annat:

| – – – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0210 11 31 9910

ex 0210 12

| – – | Sida (randig) och delar därav: |
| --- | --- |

– –

Sida (randig) och delar därav:

| – – – | Av tamsvin: |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin:

ex 0210 12 11

| – – – – | Saltad: |
| --- | --- |

– – – –

Saltad:

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 15 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 15 viktprocent

0210 12 11 9100

ex 0210 12 19

| – – – – | Torkad eller rökt: |
| --- | --- |

– – – –

Torkad eller rökt:

| – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 15 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 15 viktprocent

0210 12 19 9100

ex 0210 19

| – – | Annat: |
| --- | --- |

– –

Annat:

| – – – | Av tamsvin: |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin:

| – – – – | Saltat: |
| --- | --- |

– – – –

Saltat:

ex 0210 19 40

| – – – – – | Rygg och delar därav: |
| --- | --- |

– – – – –

Rygg och delar därav:

| – – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 25 viktprocent

0210 19 40 9100

Ex02101950

| – – – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – – – –

Annat:

| – – – – – – | Benfritt: |
| --- | --- |

– – – – – –

Benfritt:

| – – – – – – – | Skinka, framändar, bog eller rygg och delar därav (17) |
| --- | --- |

– – – – – – –

Skinka, framändar, bog eller rygg och delar därav (17)

0210 19 50 9100

| – – – – – – – | Sida och delar därav, där svålen avlägsnats (17): |
| --- | --- |

– – – – – – –

Sida och delar därav, där svålen avlägsnats (17):

| – – – – – – – – | Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 15 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Med ett totalt innehåll av ben och brosk av mindre än 15 viktprocent

0210 19 50 9310

| – – – – | Torkat eller rökt: |
| --- | --- |

– – – –

Torkat eller rökt:

| – – – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – – – –

Annat:

ex 0210 19 81

| – – – – – – | Benfritt: |
| --- | --- |

– – – – – –

Benfritt:

| – – – – – – – | ’Prosciutto di Parma’, ’Prosciutto di San Daniele’, och delar därav (18) |
| --- | --- |

– – – – – – –

’Prosciutto di Parma’, ’Prosciutto di San Daniele’, och delar därav (18)

0210 19 81 9100

| – – – – – – – | Skinka, framändar, bog och rygg eller delar därav (17) |
| --- | --- |

– – – – – – –

Skinka, framändar, bog och rygg eller delar därav (17)

0210 19 81 9300

ex 1601 00

Korv och liknande produkter av kött, slaktbiprodukter eller blod; beredningar av dessa produkter:

| – | Andra slag (24): |
| --- | --- |

–

Andra slag (24):

1601 00 91

| – – | Rå korv, torr eller bredbar (20)
   (22): |
| --- | --- |

– –

Rå korv, torr eller bredbar (20)
   (22):

| – – – | Innehåller varken kött eller slaktbiprodukter av fjäderfä |
| --- | --- |

– – –

Innehåller varken kött eller slaktbiprodukter av fjäderfä

1601 00 91 9120

| – – – | Andra slag |
| --- | --- |

– – –

Andra slag

160100919190

1601 00 99

| – – | Annat (19)
   (22): |
| --- | --- |

– –

Annat (19)
   (22):

| – – – | Innehåller varken kött eller slaktbiprodukter av fjäderfä |
| --- | --- |

– – –

Innehåller varken kött eller slaktbiprodukter av fjäderfä

1601 00 99 9110

| – – – | Andra slag |
| --- | --- |

– – –

Andra slag

1601 00 99 9190

ex 1602

Kött, slaktbiprodukter och blod, beredda eller konserverade på annat sätt:

| – | Av svin: |
| --- | --- |

–

Av svin:

ex 1602 41

| – – | Skinka och delar därav: |
| --- | --- |

– –

Skinka och delar därav:

ex 1602 41 10

| – – – | Av tamsvin (23): |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin (23):

| – – – – | Kokt, innehållande 80 viktprocent eller mer av kött och fett (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – –

Kokt, innehållande 80 viktprocent eller mer av kött och fett (24)
   (25):

| – – – – – | I förpackningar med en nettovikt på 1 kg eller mer (33) |
| --- | --- |

– – – – –

I förpackningar med en nettovikt på 1 kg eller mer (33)

1602 41 10 9110

| – – – – – | I förpackningar med en nettovikt på under 1 kg |
| --- | --- |

– – – – –

I förpackningar med en nettovikt på under 1 kg

1602 41 10 9130

ex 1602 42

| – – | Bog och delar därav: |
| --- | --- |

– –

Bog och delar därav:

ex 1602 42 10

| – – – | Av tamsvin (23): |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin (23):

| – – – – | Kokt, innehållande 80 viktprocent eller mer av kött och fett (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – –

Kokt, innehållande 80 viktprocent eller mer av kött och fett (24)
   (25):

| – – – – – | I förpackningar med en nettovikt på 1 kg eller mer (34) |
| --- | --- |

– – – – –

I förpackningar med en nettovikt på 1 kg eller mer (34)

1602 42 10 9110

| – – – – – | I förpackningar med en nettovikt på under 1 kg |
| --- | --- |

– – – – –

I förpackningar med en nettovikt på under 1 kg

1602 42 10 9130

ex 1602 49

| – – | Andra, inklusive blandningar: |
| --- | --- |

– –

Andra, inklusive blandningar:

| – – – | Av tamsvin: |
| --- | --- |

– – –

Av tamsvin:

| – – – – | innehållande 80 viktprocent eller mer av kött eller slaktbiprodukter av alla slag, inklusive fett av alla slag och ursprung: |
| --- | --- |

– – – –

innehållande 80 viktprocent eller mer av kött eller slaktbiprodukter av alla slag, inklusive fett av alla slag och ursprung:

ex 1602 49 19

| – – – – – | Andra (23)
   (26): |
| --- | --- |

– – – – –

Andra (23)
   (26):

| – – – – – – | Kokt, innehållande 80 viktprocent eller mer av kött och fett (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – – – –

Kokt, innehållande 80 viktprocent eller mer av kött och fett (24)
   (25):

| – – – – – – – | Som varken innehåller fjäderfäkött eller slaktbiprodukter av fjäderfä: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Som varken innehåller fjäderfäkött eller slaktbiprodukter av fjäderfä:

| – – – – – – – – | Innehållande en produkt som består av klart igenkännbara delar av muskelkött som på grund av storleken inte kan sägas ha erhållits från skinka, bog, rygg eller hals, tillsammans med små partiklar av synligt fett och ett mindre gelélager |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Innehållande en produkt som består av klart igenkännbara delar av muskelkött som på grund av storleken inte kan sägas ha erhållits från skinka, bog, rygg eller hals, tillsammans med små partiklar av synligt fett och ett mindre gelélager

1602 49 19 9130

7.   Fjäderfäkött

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| ex 0105 | Levande fjäderfä, nämligen höns, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns | |
| | – | Vägande högst 185 g: |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

ex 0105

Levande fjäderfä, nämligen höns, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns

–

Vägande högst 185 g:

0105 11

| – – | Höns: |
| --- | --- |

– –

Höns:

| – – – | Kycklingar av honkön för avel och fortplantning |
| --- | --- |

– – –

Kycklingar av honkön för avel och fortplantning

0105 11 11

| – – – – | Värphöns |
| --- | --- |

– – – –

Värphöns

0105 11 11 9000

0105 11 19

| – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – –

Andra

0105 11 19 9000

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

0105 11 91

| – – – – | Värphöns |
| --- | --- |

– – – –

Värphöns

0105 11 91 9000

0105 11 99

| – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – –

Andra

0105 11 99 9000

0105 12 00

| – – | Kalkoner: |
| --- | --- |

– –

Kalkoner:

0105 12 00 9000

ex 0105 19

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

0105 19 20

| – – – | Gäss |
| --- | --- |

– – –

Gäss

0105 19 20 9000

ex 0207

Kött och ätbara slaktbiprodukter av fjäderfä enligt nr 0105, färska, kylda eller frysta:

| – | Höns: |
| --- | --- |

–

Höns:

ex 0207 12

| – – | Ostyckade, frysta: |
| --- | --- |

– –

Ostyckade, frysta:

ex 0207 12 10

| – – – | Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås (så kallade 70 %-kycklingar): |
| --- | --- |

– – –

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås (så kallade 70 %-kycklingar):

| – – – – | Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade |
| --- | --- |

– – – –

Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade

| – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – –

Andra

0207 12 10 9900

ex 0207 12 90

| – – – | Plockade och urtagna, utan huvud och fötter och utan hals, hjärta, lever och krås (så kallade 65 %-kycklingar), eller i annan form: |
| --- | --- |

– – –

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter och utan hals, hjärta, lever och krås (så kallade 65 %-kycklingar), eller i annan form:

| – – – – | ’65 %-kycklingar’: |
| --- | --- |

– – – –

’65 %-kycklingar’:

| – – – – – | Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade |
| --- | --- |

– – – – –

Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade

| – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – –

Andra

0207 12 90 9190

| – – – – | Höns, plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås i varierande sammansättning: |
| --- | --- |

– – – –

Höns, plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås i varierande sammansättning:

| – – – – – | Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade |
| --- | --- |

– – – – –

Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade

| – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – –

Andra

0207 12 90 9990

ex 0207 14

| – – | Styckningsdelar av fjäderfä samt ätbara slaktbiprodukter av fjäderfä, med undantag av lever, frysta: |
| --- | --- |

– –

Styckningsdelar av fjäderfä samt ätbara slaktbiprodukter av fjäderfä, med undantag av lever, frysta:

| – – – | Styckningsdelar: |
| --- | --- |

– – –

Styckningsdelar:

| – – – – | Med ben: |
| --- | --- |

– – – –

Med ben:

ex 0207 14 20

| – – – – – | Halvor och kvarter: |
| --- | --- |

– – – – –

Halvor och kvarter:

| – – – – – – | Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade |
| --- | --- |

– – – – – –

Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade

| – – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – – –

Andra

0207 14 20 9900

ex 0207 14 60

| – – – – – | Klubbor och delar därav: |
| --- | --- |

– – – – –

Klubbor och delar därav:

| – – – – – – | Höns hos vilka lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade |
| --- | --- |

– – – – – –

Höns hos vilka lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade

| – – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – – –

Andra

0207 14 60 9900

ex 0207 14 70

| – – – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – – – –

Andra:

| – – – – – – | Halvor och kvarter, utan gump: |
| --- | --- |

– – – – – –

Halvor och kvarter, utan gump:

| – – – – – – – | Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade |
| --- | --- |

– – – – – – –

Höns hos vilka yttersta spetsen av bröstbenet, lårbenet och skenbenet är fullständigt förbenade

| – – – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – – – –

Andra

0207 14 70 9190

| – – – – – – | Styckningsdelar med antingen hel klubba eller del därav samt en del av ryggen, med en vikt som inte överstiger 25 % av totalvikten: |
| --- | --- |

– – – – – –

Styckningsdelar med antingen hel klubba eller del därav samt en del av ryggen, med en vikt som inte överstiger 25 % av totalvikten:

| – – – – – – – | Höns hos vilka lårbenet är fullständigt förbenat |
| --- | --- |

– – – – – – –

Höns hos vilka lårbenet är fullständigt förbenat

| – – – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – – – –

Andra

0207 14 70 9290

| – | Kalkoner: |
| --- | --- |

–

Kalkoner:

0207 25

| – – | Ostyckade, frysta: |
| --- | --- |

– –

Ostyckade, frysta:

0207 25 10

| – – – | Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås (så kallade 80 %-kalkoner) |
| --- | --- |

– – –

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter, men med hals, hjärta, lever och krås (så kallade 80 %-kalkoner)

0207 25 10 9000

0207 25 90

| – – – | Plockade och urtagna, utan huvud och fötter och utan hals, hjärta, lever och krås (så kallade 73 %-kalkoner), eller i annan form |
| --- | --- |

– – –

Plockade och urtagna, utan huvud och fötter och utan hals, hjärta, lever och krås (så kallade 73 %-kalkoner), eller i annan form

0207 25 90 9000

ex 0207 27

| – – | Styckningsdelar samt ätbara slaktbiprodukter, frysta: |
| --- | --- |

– –

Styckningsdelar samt ätbara slaktbiprodukter, frysta:

| – – – | Styckningsdelar: |
| --- | --- |

– – –

Styckningsdelar:

ex 0207 27 10

| – – – – | Benfria: |
| --- | --- |

– – – –

Benfria:

| – – – – – | Homogeniserat kött, inberäknat mekaniskt separerat kött |
| --- | --- |

– – – – –

Homogeniserat kött, inberäknat mekaniskt separerat kött

| – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – –

Andra

| – – – – – – | Andra än gump |
| --- | --- |

– – – – – –

Andra än gump

0207 27 10 9990

| – – – – | Med ben: |
| --- | --- |

– – – –

Med ben:

| – – – – – | Klubbor och delar därav: |
| --- | --- |

– – – – –

Klubbor och delar därav:

0207 27 60

| – – – – – – | Underlår och delar därav |
| --- | --- |

– – – – – –

Underlår och delar därav

0207 27 60 9000

0207 27 70

| – – – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – – – –

Andra

0207 27 70 9000

8.   Ägg

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| ex 0407 00 | Fågelägg med skal, färska, konserverade eller kokta: | |
| | – | Ägg av fjäderfä: |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

ex 0407 00

Fågelägg med skal, färska, konserverade eller kokta:

–

Ägg av fjäderfä:

| – – | För kläckning (35): |
| --- | --- |

– –

För kläckning (35):

0407 00 11

| – – – | Av kalkoner eller gäss |
| --- | --- |

– – –

Av kalkoner eller gäss

0407 00 11 9000

0407 00 19

| – – – | Andra |
| --- | --- |

– – –

Andra

0407 00 19 9000

0407 00 30

| – – | Andra slag |
| --- | --- |

– –

Andra slag

0407 00 30 9000

0408

Fågelägg utan skal samt äggula, färska, torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjutna, frysta eller på annat sätt konserverade, även försatta med socker eller annat sötningsmedel:

| – | Äggula: |
| --- | --- |

–

Äggula:

ex 0408 11

| – – | Torkad: |
| --- | --- |

– –

Torkad:

ex 0408 11 80

| – – – | Annan: |
| --- | --- |

– – –

Annan:

| – – – – | Lämplig till människoföda |
| --- | --- |

– – – –

Lämplig till människoföda

0408 11 80 9100

ex 0408 19

| – – | Annan: |
| --- | --- |

– –

Annan:

| – – – | Annan: |
| --- | --- |

– – –

Annan:

ex 0408 19 81

| – – – – | Flytande: |
| --- | --- |

– – – –

Flytande:

| – – – – – | Lämplig till människoföda |
| --- | --- |

– – – – –

Lämplig till människoföda

0408 19 81 9100

ex 0408 19 89

| – – – – | Annan, även fryst: |
| --- | --- |

– – – –

Annan, även fryst:

| – – – – – | Lämplig till människoföda |
| --- | --- |

– – – – –

Lämplig till människoföda

0408 19 89 9100

| – | Andra slag: |
| --- | --- |

–

Andra slag:

ex 0408 91

| – – | Torkade: |
| --- | --- |

– –

Torkade:

ex 0408 91 80

| – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – –

Andra slag:

| – – – – | Lämpliga till människoföda |
| --- | --- |

– – – –

Lämpliga till människoföda

0408 91 80 9100

ex 0408 99

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

ex 0408 99 80

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

| – – – – | Lämpliga till människoföda |
| --- | --- |

– – – –

Lämpliga till människoföda

0408 99 80 9100

9.   Mjölk och mjölkprodukter

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| 0401 | Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sötningsmedel (50): | |
| 0401 10 | – | Med en fetthalt av högst 1 viktprocent: |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

0401

Mjölk och grädde, inte koncentrerade och inte försatta med socker eller annat sötningsmedel (50):

0401 10

–

Med en fetthalt av högst 1 viktprocent:

0401 10 10

| – – | I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter |
| --- | --- |

– –

I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter

0401 10 10 9000

0401 10 90

| – – | Andra slag |
| --- | --- |

– –

Andra slag

0401 10 90 9000

0401 20

| – | Med en fetthalt av mer än 1 viktprocent men högst 6 viktprocent: |
| --- | --- |

–

Med en fetthalt av mer än 1 viktprocent men högst 6 viktprocent:

| – – | Högst 3 viktprocent: |
| --- | --- |

– –

Högst 3 viktprocent:

0401 20 11

| – – – | I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter: |
| --- | --- |

– – –

I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter:

| – – – – | Med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent

0401 20 11 9100

| – – – – | Med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent

0401 20 11 9500

0401 20 19

| – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – –

Andra slag:

| – – – – | Med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent

040120199100

| – – – – | Med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent

0401 20 19 9500

| – – | Mer än 3 viktprocent: |
| --- | --- |

– –

Mer än 3 viktprocent:

0401 20 91

| – – – | I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter: |
| --- | --- |

– – –

I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter:

0401 20 91 9000

0401 20 99

| – – – | Andra slag |
| --- | --- |

– – –

Andra slag

0401 20 99 9000

0401 30

| – | Med en fetthalt av mer än 6 viktprocent: |
| --- | --- |

–

Med en fetthalt av mer än 6 viktprocent:

| – – | Högst 21 viktprocent: |
| --- | --- |

– –

Högst 21 viktprocent:

0401 30 11

| – – – | I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter: |
| --- | --- |

– – –

I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter:

| – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – | Mer än 10 viktprocent men högst 17 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 10 viktprocent men högst 17 viktprocent

0401 30 11 9400

| – – – – – | Mer än 17 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 17 viktprocent

0401 30 11 9700

0401 30 19

| – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – –

Andra slag:

| – – – – | Med en fetthalt av mer än 17 viktprocent |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av mer än 17 viktprocent

0401 30 19 9700

| – – | Mer än 21 viktprocent men högst 45 viktprocent |
| --- | --- |

– –

Mer än 21 viktprocent men högst 45 viktprocent

0401 30 31

| – – – | I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter: |
| --- | --- |

– – –

I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter:

| – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – | Högst 35 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Högst 35 viktprocent

0401 30 31 9100

| – – – – – | Mer än 35 viktprocent men högst 39 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 35 viktprocent men högst 39 viktprocent

0401 30 31 9400

| – – – – – | Mer än 39 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 39 viktprocent

0401 30 31 9700

0401 30 39

| – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – –

Andra slag:

| – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – | Högst 35 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Högst 35 viktprocent

0401 30 39 9100

| – – – – – | Mer än 35 viktprocent men högst 39 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 35 viktprocent men högst 39 viktprocent

0401 30 39 9400

| – – – – – | Mer än 39 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 39 viktprocent

0401 30 39 9700

| – – | Mer än 45 viktprocent |
| --- | --- |

– –

Mer än 45 viktprocent

0401 30 91

| – – – | I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter: |
| --- | --- |

– – –

I förpackningar med ett innehåll av högst 2 liter:

| – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – | Högst 68 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Högst 68 viktprocent

0401 30 91 9100

| – – – – – | Mer än 68 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 68 viktprocent

0401 30 91 9500

0401 30 99

| – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – –

Andra slag:

| – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – | Högst 68 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Högst 68 viktprocent

0401 30 99 9100

| – – – – – | Mer än 68 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 68 viktprocent

0401 30 99 9500

0402

Mjölk och grädde, koncentrerade eller försatta med socker eller annat sötningsmedel (43):

ex 0402 10

| – | I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (46): |
| --- | --- |

–

I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (46):

| – – | Inte försatta med socker eller annat sötningsmedel (48): |
| --- | --- |

– –

Inte försatta med socker eller annat sötningsmedel (48):

0402 10 11

| – – – | I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg |
| --- | --- |

– – –

I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg

0402 10 11 9000

0402 10 19

| – – – | Andra slag |
| --- | --- |

– – –

Andra slag

0402 10 19 9000

| – – | Andra (49): |
| --- | --- |

– –

Andra (49):

0402 10 91

| – – – | I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg |
| --- | --- |

– – –

I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg

0402 10 91 9000

0402 10 99

| – – – | Andra slag |
| --- | --- |

– – –

Andra slag

0402 10 99 9000

| – | I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent (46): |
| --- | --- |

–

I form av pulver eller granulat eller i annan fast form, med en fetthalt av mer än 1,5 viktprocent (46):

ex 0402 21

| – – | Inte försatta med socker eller annat sötningsmedel (48): |
| --- | --- |

– –

Inte försatta med socker eller annat sötningsmedel (48):

| – – – | Med en fetthalt av högst 27 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av högst 27 viktprocent:

0402 21 11

| – – – – | I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Högst 11 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Högst 11 viktprocent

0402 21 11 9200

| – – – – – – | Mer än 11 viktprocent men högst 17 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 11 viktprocent men högst 17 viktprocent

0402 21 11 9300

| – – – – – – | Mer än 17 viktprocent men högst 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 17 viktprocent men högst 25 viktprocent

0402 21 11 9500

| – – – – – – | Mer än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 25 viktprocent

0402 21 11 9900

| – – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – – –

Andra slag:

0402 21 17

| – – – – – | Med en fetthalt av högst 11 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av högst 11 viktprocent

0402 21 17 9000

0402 21 19

| – – – – – | Med en fetthalt av mer än 11 viktprocent men högst 27 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av mer än 11 viktprocent men högst 27 viktprocent:

| – – – – – – | Högst 17 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Högst 17 viktprocent

0402 21 19 9300

| – – – – – – | Mer än 17 viktprocent men högst 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 17 viktprocent men högst 25 viktprocent

0402 21 19 9500

| – – – – – – | Mer än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 25 viktprocent

0402 21 19 9900

| – – – | Med en fetthalt av mer än 27 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av mer än 27 viktprocent:

0402 21 91

| – – – – | I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Högst 28 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Högst 28 viktprocent

0402 21 91 9100

| – – – – – – | Mer än 28 viktprocent men högst 29 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 28 viktprocent men högst 29 viktprocent

0402 21 91 9200

| – – – – – – | Mer än 29 viktprocent men högst 45 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 29 viktprocent men högst 45 viktprocent

0402 21 91 9350

| – – – – – – | Mer än 45 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 45 viktprocent

0402 21 91 9500

0402 21 99

| – – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – – –

Andra slag:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Högst 28 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Högst 28 viktprocent

0402 21 99 9100

| – – – – – – | Mer än 28 viktprocent men högst 29 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 28 viktprocent men högst 29 viktprocent

0402 21 99 9200

| – – – – – – | Mer än 29 viktprocent men högst 41 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 29 viktprocent men högst 41 viktprocent

0402 21 99 9300

| – – – – – – | Mer än 41 viktprocent men högst 45 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 41 viktprocent men högst 45 viktprocent

0402 21 99 9400

| – – – – – – | Mer än 45 viktprocent men högst 59 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 45 viktprocent men högst 59 viktprocent

0402 21 99 9500

| – – – – – – | Mer än 59 viktprocent men högst 69 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 59 viktprocent men högst 69 viktprocent

0402 21 99 9600

| – – – – – – | Mer än 69 viktprocent men högst 79 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 69 viktprocent men högst 79 viktprocent

0402 21 99 9700

| – – – – – – | Mer än 79 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 79 viktprocent

0402 21 99 9900

ex 0402 29

| – – | Andra (49): |
| --- | --- |

– –

Andra (49):

| – – – | Med en fetthalt av högst 27 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av högst 27 viktprocent:

| – – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – – –

Andra slag:

0402 29 15

| – – – – – | I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – – –

I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg:

| – – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – – | Högst 11 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Högst 11 viktprocent

0402 29 15 9200

| – – – – – – – | Mer än 11 viktprocent men högst 17 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Mer än 11 viktprocent men högst 17 viktprocent

0402 29 15 9300

| – – – – – – – | Mer än 17 viktprocent men högst 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Mer än 17 viktprocent men högst 25 viktprocent

0402 29 15 9500

| – – – – – – – | Mer än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Mer än 25 viktprocent

0402 29 15 9900

0402 29 19

| – – – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – – – –

Andra slag:

| – – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – – | Mer än 11 viktprocent men högst 17 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Mer än 11 viktprocent men högst 17 viktprocent

0402 29 19 9300

| – – – – – – – | Mer än 17 viktprocent men högst 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Mer än 17 viktprocent men högst 25 viktprocent

0402 29 19 9500

| – – – – – – – | Mer än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Mer än 25 viktprocent

0402 29 19 9900

| – – – | Med en fetthalt av mer än 27 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av mer än 27 viktprocent:

0402 29 91

| – – – – | I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg |
| --- | --- |

– – – –

I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg

0402 29 91 9000

0402 29 99

| – – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – – –

Andra slag:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Högst 41 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Högst 41 viktprocent

0402 29 99 9100

| – – – – – – | Mer än 41 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 41 viktprocent

0402 29 99 9500

| – | Andra slag: |
| --- | --- |

–

Andra slag:

0402 91

| – – | Inte försatta med socker eller annat sötningsmedel (48): |
| --- | --- |

– –

Inte försatta med socker eller annat sötningsmedel (48):

0402 91 10

| – – – | Med en fetthalt av 8 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av 8 viktprocent:

| – – – – | Med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 % eller mer och med en fetthalt av mer än 7,4 viktprocent |
| --- | --- |

– – – –

Med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 % eller mer och med en fetthalt av mer än 7,4 viktprocent

0402 91 10 9370

0402 91 30

| – – – | Med en fetthalt av mer än 8 viktprocent men högst 10 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av mer än 8 viktprocent men högst 10 viktprocent:

| – – – – | Med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 % eller mer |
| --- | --- |

– – – –

Med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 % eller mer

0402 91 30 9300

0402 91 99

| – – – – | Andra slag |
| --- | --- |

– – – –

Andra slag

0402 91 99 9000

0402 99

| – – | Andra (49): |
| --- | --- |

– –

Andra (49):

0402 99 10

| – – – | Med en fetthalt av 9,5 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av 9,5 viktprocent:

| – – – – | Med en sackaroshalt av 40 viktprocent eller mer, med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 % eller mer och med en fetthalt av mer än 6,9 viktprocent |
| --- | --- |

– – – –

Med en sackaroshalt av 40 viktprocent eller mer, med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 % eller mer och med en fetthalt av mer än 6,9 viktprocent

0402 99 10 9350

| – – – | Med en fetthalt av mer än 9,5 viktprocent men högst 45 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av mer än 9,5 viktprocent men högst 45 viktprocent:

0402 99 31

| – – – – | I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

I förpackningar med en nettovikt av högst 2,5 kg:

| – – – – – | Med en fetthalt av högst 21 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av högst 21 viktprocent:

| – – – – – – | Med en sackaroshalt av 40 viktprocent eller mer, med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 % eller mer |
| --- | --- |

– – – – – –

Med en sackaroshalt av 40 viktprocent eller mer, med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 % eller mer

0402 99 31 9150

| – – – – – | Med en fetthalt av mer än 21 viktprocent men högst 39 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av mer än 21 viktprocent men högst 39 viktprocent

0402 99 31 9300

| – – – – – | Med en fetthalt av mer än 39 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av mer än 39 viktprocent

0402 99 31 9500

0402 99 39

| – – – – | Andra slag: |
| --- | --- |

– – – –

Andra slag:

| – – – – – | Med en fetthalt av högst 21 viktprocent med en sackaroshalt av 40 viktprocent eller mer, med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 % eller mer |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av högst 21 viktprocent med en sackaroshalt av 40 viktprocent eller mer, med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 % eller mer

0402 99 39 9150

ex 0403

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde, även koncentrerade, försatta med socker eller annat sötningsmedel, smaksatta eller innehållande frukt, bär, nötter eller kakao:

ex 0403 90

| – | Andra slag: |
| --- | --- |

–

Andra slag:

| – – | Varken smaksatta eller innehållande frukt eller kakao: |
| --- | --- |

– –

Varken smaksatta eller innehållande frukt eller kakao:

| – – – | I form av pulver eller granulat eller i annan fast form (43)
   (47): |
| --- | --- |

– – –

I form av pulver eller granulat eller i annan fast form (43)
   (47):

| – – – – | Inte försatta med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av (36): |
| --- | --- |

– – – –

Inte försatta med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av (36):

0403 90 11

| – – – – – | Högst 1,5 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Högst 1,5 viktprocent

0403 90 11 9000

0403 90 13

| – – – – – | Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent:

| – – – – – – | Högst 11 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Högst 11 viktprocent

0403 90 13 9200

| – – – – – – | Mer än 11 viktprocent, men högst 17 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 11 viktprocent, men högst 17 viktprocent

0403 90 13 9300

| – – – – – – | Mer än 17 viktprocent, men högst 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 17 viktprocent, men högst 25 viktprocent

0403 90 13 9500

| – – – – – – | Mer än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 25 viktprocent

0403 90 13 9900

0403 90 19

| – – – – – | Mer än 27 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 27 viktprocent

0403 90 19 9000

| – – – – | Andra, med en fetthalt av (39): |
| --- | --- |

– – – –

Andra, med en fetthalt av (39):

0403 90 33

| – – – – – | Mer än 1,5 viktprocent, men högst 27 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 1,5 viktprocent, men högst 27 viktprocent:

| – – – – – – | Mer än 11 viktprocent, men högst 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 11 viktprocent, men högst 25 viktprocent

0403 90 33 9400

| – – – – – – | Mer än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 25 viktprocent

0403 90 33 9900

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

| – – – – | Inte försatta med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av (36): |
| --- | --- |

– – – –

Inte försatta med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av (36):

0403 90 51

| – – – – – | Högst 3 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – –

Högst 3 viktprocent:

| – – – – – – | Högst 1,5 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Högst 1,5 viktprocent

0403 90 51 9100

0403 90 59

| – – – – – | Mer än 6 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 6 viktprocent:

| – – – – – – | Mer än 17 viktprocent men inte mer än 21 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 17 viktprocent men inte mer än 21 viktprocent

0403 90 59 9170

| – – – – – – | Mer än 21 viktprocent men inte mer än 35 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 21 viktprocent men inte mer än 35 viktprocent

0403 90 59 9310

| – – – – – – | Mer än 35 viktprocent men inte mer än 39 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 35 viktprocent men inte mer än 39 viktprocent

0403 90 59 9340

| – – – – – – | Mer än 39 viktprocent men inte mer än 45 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 39 viktprocent men inte mer än 45 viktprocent

0403 90 59 9370

| – – – – – – | Mer än 45 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 45 viktprocent

0403 90 59 9510

ex 0404

Vassle, även koncentrerad eller försatt med socker eller annat sötningsmedel; produkter bestående av naturliga mjölkbeståndsdelar, även försatta med socker eller annat sötningsmedel, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

0404 90

| – | Andra slag: |
| --- | --- |

–

Andra slag:

| – – | Inte försatta med socker eller andra sötningsmedel och med en fetthalt av (36): |
| --- | --- |

– –

Inte försatta med socker eller andra sötningsmedel och med en fetthalt av (36):

ex 0404 90 21

| – – – | Högst 1,5 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Högst 1,5 viktprocent:

| – – – – | I pulver eller granulat med en vattenhalt på högst 5 % och en mjölkproteinhalt i torrsubstansen exklusive fett av: |
| --- | --- |

– – – –

I pulver eller granulat med en vattenhalt på högst 5 % och en mjölkproteinhalt i torrsubstansen exklusive fett av:

| – – – – – | Mer än 29 viktprocent men högst 34 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 29 viktprocent men högst 34 viktprocent

0404 90 21 9120

| – – – – – | Mer än 34 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 34 viktprocent

0404 90 21 9160

0404 90 23

| – – – | Mer än 1,5 men högst 27 viktprocent (43): |
| --- | --- |

– – –

Mer än 1,5 men högst 27 viktprocent (43):

| – – – – | I pulver eller granulat: |
| --- | --- |

– – – –

I pulver eller granulat:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Högst 11 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Högst 11 viktprocent

0404 90 23 9120

| – – – – – – | Mer än 11 men högst 17 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 11 men högst 17 viktprocent

0404 90 23 9130

| – – – – – – | Mer än 17 men högst 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 17 men högst 25 viktprocent

0404 90 23 9140

| – – – – – – | Mer än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 25 viktprocent

0404 90 23 9150

ex 0404 90 29

| – – – | Mer än 27 viktprocent (43): |
| --- | --- |

– – –

Mer än 27 viktprocent (43):

| – – – – | I pulver eller granulat, med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – –

I pulver eller granulat, med en fetthalt av:

| – – – – – | Högst 28 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Högst 28 viktprocent

0404 90 29 9110

| – – – – – | Mer än 28 men högst 29 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 28 men högst 29 viktprocent

0404 90 29 9115

| – – – – – | Mer än 29 men högst 45 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 29 men högst 45 viktprocent

0404 90 29 9125

| – – – – – | Mer än 45 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Mer än 45 viktprocent

0404 90 29 9140

| – – | Andra med en fetthalt av (39)
   (43): |
| --- | --- |

– –

Andra med en fetthalt av (39)
   (43):

0404 90 81

| – – – | Högst 1,5 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Högst 1,5 viktprocent:

| – – – – | I pulver eller granulat |
| --- | --- |

– – – –

I pulver eller granulat

0404 90 81 9100

ex 0404 90 83

| – – – | Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent: |
| --- | --- |

– – –

Mer än 1,5 viktprocent men högst 27 viktprocent:

| – – – – | I pulver eller granulat: |
| --- | --- |

– – – –

I pulver eller granulat:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Högst 11 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Högst 11 viktprocent

0404 90 83 9110

| – – – – – – | Mer än 11 men högst 17 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 11 men högst 17 viktprocent

0404 90 83 9130

| – – – – – – | Mer än 17 men högst 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 17 men högst 25 viktprocent

0404 90 83 9150

| – – – – – – | Mer än 25 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 25 viktprocent

0404 90 83 9170

| – – – – | Annat, än i form av pulver eller granulat: |
| --- | --- |

– – – –

Annat, än i form av pulver eller granulat:

| – – – – – | Med en sackaroshalt av 40 viktprocent eller mer, med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 viktprocent eller mer och med en fetthalt av mer än 6,9 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

Med en sackaroshalt av 40 viktprocent eller mer, med en torrsubstanshalt exklusive fett av 15 viktprocent eller mer och med en fetthalt av mer än 6,9 viktprocent

0404 90 83 9936

ex 0405

Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk; bredbara smörfettprodukter:

0405 10

| – | Smör: |
| --- | --- |

–

Smör:

| – – | Med en fetthalt av högst 85 viktprocent: |
| --- | --- |

– –

Med en fetthalt av högst 85 viktprocent:

| – – – | Naturligt smör: |
| --- | --- |

– – –

Naturligt smör:

0405 10 11

| – – – – | I förpackningar med en nettovikt av högst 1 kg: |
| --- | --- |

– – – –

I förpackningar med en nettovikt av högst 1 kg:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Lika med eller högre än 80 men högst 82 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Lika med eller högre än 80 men högst 82 viktprocent

0405 10 11 9500

| – – – – – – | Lika med eller högre än 82 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Lika med eller högre än 82 viktprocent

0405 10 11 9700

0405 10 19

| – – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – – –

Annat:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Lika med eller högre än 80 men högst 82 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Lika med eller högre än 80 men högst 82 viktprocent

0405 10 19 9500

| – – – – – – | Lika med eller högre än 82 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Lika med eller högre än 82 viktprocent

0405 10 19 9700

0405 10 30

| – – – | Rekombinerat smör: |
| --- | --- |

– – –

Rekombinerat smör:

| – – – – | I förpackningar med en nettovikt på högst 1 kg: |
| --- | --- |

– – – –

I förpackningar med en nettovikt på högst 1 kg:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Lika med eller högre än 80 men högst 82 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Lika med eller högre än 80 men högst 82 viktprocent

0405 10 30 9100

| – – – – – – | Lika med eller högre än 82 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Lika med eller högre än 82 viktprocent

0405 10 30 9300

| – – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – – –

Annat:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Lika med eller högre än 82 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Lika med eller högre än 82 viktprocent

0405 10 30 9700

0405 10 50

| – – – | Vasslesmör: |
| --- | --- |

– – –

Vasslesmör:

| – – – – | I förpackningar med en nettovikt på högst 1 kg: |
| --- | --- |

– – – –

I förpackningar med en nettovikt på högst 1 kg:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Lika med eller högre än 82 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Lika med eller högre än 82 viktprocent

0405 10 50 9300

| – – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – – –

Annat:

| – – – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av:

| – – – – – – | Lika med eller högre än 80 men högst 82 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Lika med eller högre än 80 men högst 82 viktprocent

0405 10 50 9500

| – – – – – – | Lika med eller högre än 82 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

Lika med eller högre än 82 viktprocent

0405 10 50 9700

0405 10 90

| – – | Annat |
| --- | --- |

– –

Annat

0405 10 90 9000

ex 0405 20

| – | Bredbara smörfettprodukter: |
| --- | --- |

–

Bredbara smörfettprodukter:

0405 20 90

| – – | Med en fetthalt av mer än 75 men högst 80 viktprocent: |
| --- | --- |

– –

Med en fetthalt av mer än 75 men högst 80 viktprocent:

| – – – | Med en fetthalt av: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av:

| – – – – | Mer än 75 viktprocent men högst 78 viktprocent |
| --- | --- |

– – – –

Mer än 75 viktprocent men högst 78 viktprocent

0405 20 90 9500

| – – – – | Lika med eller högre än 78 viktprocent |
| --- | --- |

– – – –

Lika med eller högre än 78 viktprocent

0405 20 90 9700

0405 90

| – | Annat: |
| --- | --- |

–

Annat:

0405 90 10

| – – | Med en fetthalt av minst 99,3 viktprocent och med en vattenhalt på högst 0,5 viktprocent |
| --- | --- |

– –

Med en fetthalt av minst 99,3 viktprocent och med en vattenhalt på högst 0,5 viktprocent

0405 90 10 9000

0405 90 90

| – – | Annat |
| --- | --- |

– –

Annat

0405 90 90 9000

KN-nr

Varuslag

Kompletterande krav för utnyttjande av produktkoden

Produktkod

Maximal vattenhalt uttryckt i viktprocent

(%)

Minimifetthalten i torrsubstansen uttryckt i procent

(%)

ex 0406

Ost och ostmassa (42)
   (45):

ex 0406 10

| – | Färsk (inte mognad) ost (inbegripet mesost) samt ostmassa: |
| --- | --- |

–

Färsk (inte mognad) ost (inbegripet mesost) samt ostmassa:

ex 0406 10 20

| – – | Med en fetthalt av högst 40 viktprocent: |
| --- | --- |

– –

Med en fetthalt av högst 40 viktprocent:

| – – – | Mesost utom saltad Ricotta |
| --- | --- |

– – –

Mesost utom saltad Ricotta

0406 10 20 9100

| – – – | Annan: |
| --- | --- |

– – –

Annan:

| – – – – | Med en vattenhalt i den fettfria substansen av mer än 47 viktprocent men högst 72 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – –

Med en vattenhalt i den fettfria substansen av mer än 47 viktprocent men högst 72 viktprocent:

| – – – – – | Saltad Ricotta: |
| --- | --- |

– – – – –

Saltad Ricotta:

| – – – – – – | Tillverkad av endast fårmjölk |
| --- | --- |

– – – – – –

Tillverkad av endast fårmjölk

55

45

0406 10 20 9230

| – – – – – – | Annan |
| --- | --- |

– – – – – –

Annan

55

39

0406 10 20 9290

| – – – – – | Cottage cheese |
| --- | --- |

– – – – –

Cottage cheese

60

0406 10 20 9300

| – – – – – | Annan: |
| --- | --- |

– – – – –

Annan:

| – – – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av: |
| --- | --- |

– – – – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av:

| – – – – – – – | Mindre än 5 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Mindre än 5 viktprocent

60

0406 10 20 9610

| – – – – – – – | 5 viktprocent eller mer men mindre än 19 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

5 viktprocent eller mer men mindre än 19 viktprocent

60

5

0406 10 20 9620

| – – – – – – – | 19 viktprocent eller mer men mindre än 39 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

19 viktprocent eller mer men mindre än 39 viktprocent

57

19

0406 10 20 9630

| – – – – – – – | Annan med en vattenhalt beräknad på den fettfria substansen av: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Annan med en vattenhalt beräknad på den fettfria substansen av:

| – – – – – – – – | Mer än 47 viktprocent men högst 52 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Mer än 47 viktprocent men högst 52 viktprocent

40

39

0406 10 20 9640

| – – – – – – – – | Mer än 52 viktprocent men högst 62 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Mer än 52 viktprocent men högst 62 viktprocent

50

39

0406 10 20 9650

| – – – – – – – – | Mer än 62 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Mer än 62 viktprocent

0406 10 20 9660

| – – – – | Med en vattenhalt beräknad på den fettfria substansen av mer än 72 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – –

Med en vattenhalt beräknad på den fettfria substansen av mer än 72 viktprocent:

| – – – – – | Ost av crème fraîche med en vattenhalt beräknad på den fettfria substansen av mer än 77 viktprocent men högst 83 viktprocent och en fetthalt beräknad på torrsubstansen av: |
| --- | --- |

– – – – –

Ost av crème fraîche med en vattenhalt beräknad på den fettfria substansen av mer än 77 viktprocent men högst 83 viktprocent och en fetthalt beräknad på torrsubstansen av:

| – – – – – – | 60 viktprocent eller mer men mindre än 69 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

60 viktprocent eller mer men mindre än 69 viktprocent

60

60

0406 10 20 9830

| – – – – – – | 69 viktprocent eller mer |
| --- | --- |

– – – – – –

69 viktprocent eller mer

59

69

0406 10 20 9850

| – – – – – | Annan |
| --- | --- |

– – – – –

Annan

0406 10 20 9870

| – – – – | Annan |
| --- | --- |

– – – –

Annan

0406 10 20 9900

ex 0406 20

| – | Riven eller pulveriserad ost av alla slag: |
| --- | --- |

–

Riven eller pulveriserad ost av alla slag:

ex 0406 20 90

| – – | Annan: |
| --- | --- |

– –

Annan:

| – – – | Ost tillverkad av vassle |
| --- | --- |

– – –

Ost tillverkad av vassle

0406 20 90 9100

| – – – | Annan: |
| --- | --- |

– – –

Annan:

| – – – – | Med en fetthalt av mer än 20 viktprocent, med en laktoshalt av mindre än 5 viktprocent och en torrsubstanshalt av: |
| --- | --- |

– – – –

Med en fetthalt av mer än 20 viktprocent, med en laktoshalt av mindre än 5 viktprocent och en torrsubstanshalt av:

| – – – – – | 60 viktprocent eller mer men mindre än 80 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

60 viktprocent eller mer men mindre än 80 viktprocent

40

34

0406 20 90 9913

| – – – – – | 80 viktprocent eller mer men mindre än 85 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

80 viktprocent eller mer men mindre än 85 viktprocent

20

30

0406 20 90 9915

| – – – – – | 85 viktprocent eller mer men mindre än 95 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – –

85 viktprocent eller mer men mindre än 95 viktprocent

15

30

0406 20 90 9917

| – – – – – | 95 viktprocent eller mer |
| --- | --- |

– – – – –

95 viktprocent eller mer

5

30

0406 20 90 9919

| – – – – | Annan |
| --- | --- |

– – – –

Annan

0406 20 90 9990

ex 0406 30

| – | Smältost, inte riven eller pulveriserad: |
| --- | --- |

–

Smältost, inte riven eller pulveriserad:

| – – | Annan: |
| --- | --- |

– –

Annan:

| – – – | Med en fetthalt av högst 36 viktprocent och med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av: |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av högst 36 viktprocent och med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av:

ex 0406 30 31

| – – – – | Högst 48 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – –

Högst 48 viktprocent:

| – – – – – | Med en torrsubstanshalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en torrsubstanshalt av:

| – – – – – – | 40 viktprocent eller mer men mindre än 43 viktprocent och med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av: |
| --- | --- |

– – – – – –

40 viktprocent eller mer men mindre än 43 viktprocent och med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av:

| – – – – – – – | Mindre än 20 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Mindre än 20 viktprocent

60

0406 30 31 9710

| – – – – – – – | 20 viktprocent eller mer |
| --- | --- |

– – – – – – –

20 viktprocent eller mer

60

20

0406 30 31 9730

| – – – – – – | 43 viktprocent eller mer och med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av: |
| --- | --- |

– – – – – –

43 viktprocent eller mer och med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av:

| – – – – – – – | Mindre än 20 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Mindre än 20 viktprocent

57

0406 30 31 9910

| – – – – – – – | 20 viktprocent eller mer men mindre än 40 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

20 viktprocent eller mer men mindre än 40 viktprocent

57

20

0406 30 31 9930

| – – – – – – – | 40 viktprocent eller mer |
| --- | --- |

– – – – – – –

40 viktprocent eller mer

57

40

0406 30 31 9950

ex 0406 30 39

| – – – – | Mer än 48 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – –

Mer än 48 viktprocent:

| – – – – – | Med en torrsubstanshalt av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en torrsubstanshalt av:

| – – – – – – | 40 viktprocent eller mer men mindre än 43 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

40 viktprocent eller mer men mindre än 43 viktprocent

60

48

0406 30 39 9500

| – – – – – – | 43 viktprocent eller mer men mindre än 46 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – –

43 viktprocent eller mer men mindre än 46 viktprocent

57

48

0406 30 39 9700

| – – – – – – | 46 viktprocent eller mer och med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av: |
| --- | --- |

– – – – – –

46 viktprocent eller mer och med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av:

| – – – – – – – | Mindre än 55 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – –

Mindre än 55 viktprocent

54

48

0406 30 39 9930

| – – – – – – – | 55 viktprocent eller mer |
| --- | --- |

– – – – – – –

55 viktprocent eller mer

54

55

0406 30 39 9950

ex 0406 30 90

| – – – | Med en fetthalt av mer än 36 viktprocent |
| --- | --- |

– – –

Med en fetthalt av mer än 36 viktprocent

54

79

0406 30 90 9000

ex 0406 40

| – | Blåmögelost och annan ost med marmoreringar vilka framställts genom användning av Penicillium roqueforti: |
| --- | --- |

–

Blåmögelost och annan ost med marmoreringar vilka framställts genom användning av Penicillium roqueforti:

ex 0406 40 50

| – – | Gorgonzola |
| --- | --- |

– –

Gorgonzola

53

48

0406 40 50 9000

ex 0406 40 90

| – – | Annan |
| --- | --- |

– –

Annan

50

40

0406 40 90 9000

ex 0406 90

| – | Annan ost: |
| --- | --- |

–

Annan ost:

| – – | Annan: |
| --- | --- |

– –

Annan:

ex 0406 90 13

| – – – | Emmentaler |
| --- | --- |

– – –

Emmentaler

40

45

0406 90 13 9000

ex 0406 90 15

| – – – | Gruyère, Sbrinz: |
| --- | --- |

– – –

Gruyère, Sbrinz:

| – – – – | Gruyère |
| --- | --- |

– – – –

Gruyère

38

45

0406 90 15 9100

ex 0406 90 17

| – – – | Bergkäse, Appenzell: |
| --- | --- |

– – –

Bergkäse, Appenzell:

| – – – – | Bergkäse |
| --- | --- |

– – – –

Bergkäse

38

45

0406 90 17 9100

ex 0406 90 21

| – – – | Cheddar |
| --- | --- |

– – –

Cheddar

39

48

0406 90 21 9900

ex 0406 90 23

| – – – | Edamer |
| --- | --- |

– – –

Edamer

47

40

0406 90 23 9900

ex 0406 90 25

| – – – | Tilsiter |
| --- | --- |

– – –

Tilsiter

47

45

0406 90 25 9900

ex 0406 90 27

| – – – | Butterkäse |
| --- | --- |

– – –

Butterkäse

52

45

0406 90 27 9900

ex 0406 90 29

| – – – | Kashkaval: |
| --- | --- |

– – –

Kashkaval:

| – – – – | Tillverkad av får- och/eller getmjölk |
| --- | --- |

– – – –

Tillverkad av får- och/eller getmjölk

42

50

0406 90 29 9100

| – – – – | Tillverkad av endast komjölk |
| --- | --- |

– – – –

Tillverkad av endast komjölk

44

45

0406 90 29 9500

ex 0406 90 32

| – – – | Feta (38): |
| --- | --- |

– – –

Feta (38):

| – – – – | Tillverkad av endast fårmjölk eller får- och getmjölk: |
| --- | --- |

– – – –

Tillverkad av endast fårmjölk eller får- och getmjölk:

| – – – – – | Med en vattenhalt beräknad på den fettfria substansen av högst 72 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en vattenhalt beräknad på den fettfria substansen av högst 72 viktprocent:

56

43

0406 90 32 9119

ex 0406 90 35

| – – – | Kefalo-Tyri: |
| --- | --- |

– – –

Kefalo-Tyri:

| – – – – | Tillverkad av endast fårmjölk och/eller getmjölk |
| --- | --- |

– – – –

Tillverkad av endast fårmjölk och/eller getmjölk

38

40

0406 90 35 9190

| – – – – | Annan |
| --- | --- |

– – – –

Annan

38

40

0406 90 35 9990

ex 0406 90 37

| – – – | Finlandia |
| --- | --- |

– – –

Finlandia

40

45

0406 90 37 9000

| – – – | Annan: |
| --- | --- |

– – –

Annan:

| – – – – | Annan: |
| --- | --- |

– – – –

Annan:

| – – – – – | Med en fetthalt av högst 40 viktprocent och med en vattenhalt i den fettfria substansen av: |
| --- | --- |

– – – – –

Med en fetthalt av högst 40 viktprocent och med en vattenhalt i den fettfria substansen av:

| – – – – – – | Högst 47 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – – –

Högst 47 viktprocent:

ex 0406 90 61

| – – – – – – – | Grana Padano, Parmigiano Reggiano |
| --- | --- |

– – – – – – –

Grana Padano, Parmigiano Reggiano

35

32

0406 90 61 9000

ex 0406 90 63

| – – – – – – – | Flore Sardo, Pecorino: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Flore Sardo, Pecorino:

| – – – – – – – – | Tillverkad av endast fårmjölk |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Tillverkad av endast fårmjölk

35

36

0406 90 63 9100

| – – – – – – – – | Annan |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Annan

35

36

0406 90 63 9900

ex 0406 90 69

| – – – – – – – | Annan: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Annan:

| – – – – – – – – | Ost tillverkad av vassle |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Ost tillverkad av vassle

0406 90 69 9100

| – – – – – – – – | Annan |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Annan

38

30

0406 90 69 9910

| – – – – – – | Mer än 47 viktprocent men högst 72: |
| --- | --- |

– – – – – –

Mer än 47 viktprocent men högst 72:

ex 0406 90 73

| – – – – – – – | Provolone |
| --- | --- |

– – – – – – –

Provolone

45

44

0406 90 73 9900

ex 0406 90 75

| – – – – – – – | Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano |
| --- | --- |

– – – – – – –

Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano

45

39

0406 90 75 9900

ex 0406 90 76

| – – – – – – – | Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø:

| – – – – – – – – | Med en fetthalt på torrsubstansen av 45 viktprocent eller mer men mindre är 55 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Med en fetthalt på torrsubstansen av 45 viktprocent eller mer men mindre är 55 viktprocent:

| – – – – – – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av 50 viktprocent eller mer men mindre än 56 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av 50 viktprocent eller mer men mindre än 56 viktprocent

50

45

0406 90 76 9300

| – – – – – – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av 56 viktprocent eller mer |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av 56 viktprocent eller mer

44

45

0406 90 76 9400

| – – – – – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av 55 viktprocent eller mer |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av 55 viktprocent eller mer

46

55

0406 90 76 9500

ex 0406 90 78

| – – – – – – – | Gouda: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Gouda:

| – – – – – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av mindre än 48 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av mindre än 48 viktprocent

50

20

0406 90 78 9100

| – – – – – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av 48 viktprocent eller mer men mindre än 55 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av 48 viktprocent eller mer men mindre än 55 viktprocent

45

48

0406 90 78 9300

| – – – – – – – – | Annan |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Annan

45

55

0406 90 78 9500

ex 0406 90 79

| – – – – – – – | Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Nectaire, Saint-Paulin, Taleggio |
| --- | --- |

– – – – – – –

Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Nectaire, Saint-Paulin, Taleggio

56

40

0406 90 79 9900

ex 0406 90 81

| – – – – – – – | Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey |
| --- | --- |

– – – – – – –

Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

44

45

0406 90 81 9900

ex 0406 90 85

| – – – – – – – | Kefalograviera, kaseri: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Kefalograviera, kaseri:

| – – – – – – – – | Med en vattenhalt av högst 40 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Med en vattenhalt av högst 40 viktprocent

40

39

0406 90 85 9930

| – – – – – – – – | Med en vattenhalt av mer än 40 viktprocent men av högst 45 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Med en vattenhalt av mer än 40 viktprocent men av högst 45 viktprocent

45

39

0406 90 85 9970

| – – – – – – – – | Annan |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Annan

0406 90 85 9999

| – – – – – – – | Annan ost med en vattenhalt i den fettfria substansen av: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Annan ost med en vattenhalt i den fettfria substansen av:

ex 0406 90 86

| – – – – – – – – | Mer än 47 viktprocent men högst 52 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Mer än 47 viktprocent men högst 52 viktprocent:

| – – – – – – – – – | Ost tillverkade av vassle |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Ost tillverkade av vassle

0406 90 86 9100

| – – – – – – – – – | Annan, med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Annan, med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av:

| – – – – – – – – – – | Mindre än 5 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

Mindre än 5 viktprocent

52

0406 90 86 9200

| – – – – – – – – – – | 5 viktprocent eller mer men mindre än 19 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

5 viktprocent eller mer men mindre än 19 viktprocent

51

5

0406 90 86 9300

| – – – – – – – – – – | 19 viktprocent eller mer men mindre än 39 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

19 viktprocent eller mer men mindre än 39 viktprocent

47

19

0406 90 86 9400

| – – – – – – – – – – | 39 viktprocent eller mer |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

39 viktprocent eller mer

40

39

0406 90 86 9900

ex 0406 90 87

| – – – – – – – – | Mer än 52 viktprocent men högst 62 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Mer än 52 viktprocent men högst 62 viktprocent:

| – – – – – – – – – | Ost tillverkad av vassle, utom Manouri |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Ost tillverkad av vassle, utom Manouri

0406 90 87 9100

| – – – – – – – – – | Annan, med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Annan, med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av:

| – – – – – – – – – – | Mindre än 5 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

Mindre än 5 viktprocent

60

0406 90 87 9200

| – – – – – – – – – – | 5 viktprocent eller mer men mindre än 19 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

5 viktprocent eller mer men mindre än 19 viktprocent

55

5

0406 90 87 9300

| – – – – – – – – – – | 19 viktprocent eller mer men mindre än 40 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

19 viktprocent eller mer men mindre än 40 viktprocent

53

19

0406 90 87 9400

| – – – – – – – – – – | 40 viktprocent eller mer: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

40 viktprocent eller mer:

| – – – – – – – – – – – | Idiazabal, Manchego och Roncal, tillverkade av endast fårmjölk |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Idiazabal, Manchego och Roncal, tillverkade av endast fårmjölk

45

45

0406 90 87 9951

| – – – – – – – – – – – | Maasdam |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Maasdam

45

45

0406 90 87 9971

| – – – – – – – – – – – | Manouri |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Manouri

43

53

0406 90 87 9972

| – – – – – – – – – – – | Hushållsost |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Hushållsost

46

45

0406 90 87 9973

| – – – – – – – – – – – | Murukoloinen |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Murukoloinen

41

50

0406 90 87 9974

| – – – – – – – – – – – | Gräddost |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Gräddost

39

60

0406 90 87 9975

| – – – – – – – – – – – | Annan |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Annan

47

40

0406 90 87 9979

ex 0406 90 88

| – – – – – – – – | Med mer än 62 viktprocent men högst 72 viktprocent: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

Med mer än 62 viktprocent men högst 72 viktprocent:

| – – – – – – – – – | Ost tillverkad av vassle |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Ost tillverkad av vassle

0406 90 88 9100

| – – – – – – – – – | Annan: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

Annan:

| – – – – – – – – – – | Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

Med en fetthalt beräknad på torrsubstansen av:

| – – – – – – – – – – – | 10 viktprocent eller mer men mindre än 19 viktprocent |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

10 viktprocent eller mer men mindre än 19 viktprocent

60

10

0406 90 88 9300

| – – – – – – – – – – – | 40 viktprocent eller mer: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

40 viktprocent eller mer:

| – – – – – – – – – – – – | Akawi |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – – –

Akawi

55

40

0406 90 88 9500

10.   Vitsocker och råsocker I obearbetad form

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| ex 1701 | Socker från sockerrör eller sockerbetor samt kemiskt ren sackaros, i fast form: | |
| | – | Råsocker utan tillsats av aromämnen eller färgämnen: |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

ex 1701

Socker från sockerrör eller sockerbetor samt kemiskt ren sackaros, i fast form:

–

Råsocker utan tillsats av aromämnen eller färgämnen:

ex 1701 11

| – – | Socker från sockerrör: |
| --- | --- |

– –

Socker från sockerrör:

ex 1701 11 90

| – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – –

Annat:

| – – – – | Kandisocker |
| --- | --- |

– – – –

Kandisocker

1701 11 90 9100

| – – – – | Annat råsocker: |
| --- | --- |

– – – –

Annat råsocker:

| – – – – – | I förpackningar med en nettovikt av högst 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

I förpackningar med en nettovikt av högst 5 kg

1701 11 90 9910

ex 1701 12

| – – | Socker från sockerbetor: |
| --- | --- |

– –

Socker från sockerbetor:

ex 1701 12 90

| – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – –

Annat:

| – – – – | Kandisocker |
| --- | --- |

– – – –

Kandisocker

1701 12 90 9100

| – – – – | Annat råsocker: |
| --- | --- |

– – – –

Annat råsocker:

| – – – – – | I förpackningar med en nettovikt av högst 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

I förpackningar med en nettovikt av högst 5 kg

1701 12 90 9910

| – | Andra slag: |
| --- | --- |

–

Andra slag:

1701 91 00

| – – | Med tillsats av aromämnen eller färgämnen |
| --- | --- |

– –

Med tillsats av aromämnen eller färgämnen

1701 91 00 9000

ex 1701 99

| – – | Annat: |
| --- | --- |

– –

Annat:

1701 99 10

| – – – | Vitt socker: |
| --- | --- |

– – –

Vitt socker:

| – – – – | Kandisocker |
| --- | --- |

– – – –

Kandisocker

1701 99 10 9100

| – – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – – –

Annat:

| – – – – – | Med en total vikt av högst 10 ton |
| --- | --- |

– – – – –

Med en total vikt av högst 10 ton

1701 99 10 9910

| – – – – – | Annat |
| --- | --- |

– – – – –

Annat

1701 99 10 9950

ex 1701 99 90

| – – – | Annat: |
| --- | --- |

– – –

Annat:

| – – – – | Innehållande andra tillsatta ämnen än aromämnen eller färgämnen |
| --- | --- |

– – – –

Innehållande andra tillsatta ämnen än aromämnen eller färgämnen

1701 99 90 9100

11.   Sirap och andra sockerlösningar samt andra sockerprodukter

| KN-nr | Varuslag | Produktkod |
| --- | --- | --- |
| ex 1702 | Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör: | |
| ex 1702 40 | – | Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker: |

KN-nr

Varuslag

Produktkod

ex 1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:

ex 1702 40

–

Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen, med undantag av invertsocker:

ex 1702 40 10

| – – | Isoglukos: |
| --- | --- |

– –

Isoglukos:

| – – – | Innehållande 41 viktprocent eller mer fruktos beräknat på torrsubstansen |
| --- | --- |

– – –

Innehållande 41 viktprocent eller mer fruktos beräknat på torrsubstansen

1702 40 10 9100

1702 60

| – | Annan fruktsocker samt sirap och andra lösningar av fruktsocker, innehållande över 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen med undantag av invertsocker: |
| --- | --- |

–

Annan fruktsocker samt sirap och andra lösningar av fruktsocker, innehållande över 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen med undantag av invertsocker:

1702 60 10

| – – | Isoglukos |
| --- | --- |

– –

Isoglukos

1702 60 10 9000

1702 60 95

| – – | Annat |
| --- | --- |

– –

Annat

1702 60 95 9000

ex 1702 90

| – | Andra slag, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersirapsblandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen: |
| --- | --- |

–

Andra slag, inbegripet invertsocker och andra socker- och sockersirapsblandningar innehållande 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen:

1702 90 30

| – – | Isoglukos |
| --- | --- |

– –

Isoglukos

1702 90 30 9000

| – – | Sockerkulör: |
| --- | --- |

– –

Sockerkulör:

1702 90 71

| – – – | Innehållande minst 50 viktprocent sackaros beräknat på torrsubstansen |
| --- | --- |

– – –

Innehållande minst 50 viktprocent sackaros beräknat på torrsubstansen

1702 90 71 9000

ex 1702 90 95

| – – | Andra: |
| --- | --- |

– –

Andra:

| – – – | Konstgjord honung, även blandad med naturlig honung |
| --- | --- |

– – –

Konstgjord honung, även blandad med naturlig honung

1702 90 95 9100

| – – – | Annat än sorbos |
| --- | --- |

– – –

Annat än sorbos

1702 90 95 9900

2106

Livsmedelsberedningar, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

ex 2106 90

| – | Andra slag: |
| --- | --- |

–

Andra slag:

| – – | Aromatiserade eller färgade sockerlösningar: |
| --- | --- |

– –

Aromatiserade eller färgade sockerlösningar:

2106 90 30

| – – – | Av isoglukos |
| --- | --- |

– – –

Av isoglukos

2106 90 30 9000

| – – – | Andra: |
| --- | --- |

– – –

Andra:

2106 90 59

| – – – – | Andra |
| --- | --- |

– – – –

Andra

2106 90 59 9000”

---

(1)  EUT L 149, 7.6.2008, s. 55.

1

(2)  Den analysmetod som skall användas vid fastställande av fetthalten är den som anges i bilaga I (metod A) till kommissionens direktiv nr 84/4/EEG (EGT L 15, 18.1.1984, s. 28).

2

(3)  Följande förfarande skall följas vid fastställande av fetthalten:

3

| — | Provet krossas så att minst 90 % kan passera genom en sikt med en maskvidd av 500 mikrometer och 100 % kan passera genom en sikt med en maskvidd av 1 000 mikrometer, |
| --- | --- |

—

Provet krossas så att minst 90 % kan passera genom en sikt med en maskvidd av 500 mikrometer och 100 % kan passera genom en sikt med en maskvidd av 1 000 mikrometer,

| — | Därefter används den analysmetod som anges i bilaga I (metod A) till direktiv 84/4/EEG. |
| --- | --- |

—

Därefter används den analysmetod som anges i bilaga I (metod A) till direktiv 84/4/EEG.

(4)  Stärkelsens torrsubstanshalt fastställs enligt den metod som föreskrivs i bilaga IV till kommissionens förordning (EG) nr 687/2008 (EUT L 192, 19.7.2008, s. 20). Stärkelsens renhetsgrad fastställs genom Ewers modifierade polarimetriska metod såsom den offentliggjorts i bilaga III, del L i kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1).

4

(5)  Det exportbidrag som kan utbetalas för stärkelse skall justeras med hjälp av följande formel:

5

| 1. | Potatisstärkelse: ((faktiskt % torrsubstans)/80) × exportbidraget. |
| --- | --- |

1.

Potatisstärkelse: ((faktiskt % torrsubstans)/80) × exportbidraget.

| 2. | Alla andra slag av stärkelse ((faktisk % torrsubstans)/87) × exportbidraget. |
| --- | --- |

2.

Alla andra slag av stärkelse ((faktisk % torrsubstans)/87) × exportbidraget.

När tullformaliteterna avslutas skall den sökande ange produktens torrsubstanshalt på det intyg som är avsett för detta.

(6)  Exportbidraget skall betalas ut för produkter som har en torrsubstanshalt av minst 78 %. Det exportbidrag som föreskrivs för produkter med en torrsubstanshalt av mindre än 78 % skall justeras med hjälp av följande formel:

6

((faktisk torrsubstanshalt)/78) × exportbidraget

Torrsubstanshalten bestäms enligt metod 2 bilaga II till kommissionens direktiv 79/796/EEG (EGT L 239, 22.9.1979, s. 24) eller enligt någon annan lämplig analysmetod som ger samma garantier.

(7)  Omfattas av kommissionens förordning (EG) nr 1517/95 (EGT L 147, 30.6.1995, s. 51).

7

(8)  För bidraget har hänsyn endast tagits till stärkelse från spannmålsprodukter. Med spannmålsprodukter avses produkter enligt undernummer 0709 90 60 och 0712 90 10, kapitel 10 och nummer 1101, 1102, 1103 och 1104 (obearbetade och utan rekonstruktion), med undantag av undernummer 1104 30 samt spannmålsinnehållet i produkterna enligt undernummer 1904 10 10 och 1904 10 90 i Kombinerade nomenklaturen. Spannmålsinnehållet i produkterna enligt undernummer 1904 10 10 och 1904 10 90 i Kombinerade nomenklaturen anses vara lika med vikten av den slutliga produkten. Inget bidrag betalas ut för spannmål om stärkelsens ursprung inte klart kan fastställas genom analys.

8

(9)  Ett bidrag betalas endast ut för produkter som innehåller minst 5 viktprocent stärkelse.

9

(10)  För tillämpning av detta undernummer erfordras att det intyg lämnas in som finns i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 433/2007 (EUT L 104, 21.4.2007, s. 3).

10

(11)  Vid beviljande av bidrag skall de villkor uppfyllas som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1359/2007 (EUT L 304, 22.11.2007, s. 21 ) och, om tillämplig, i kommissionens förordning (EG) nr 1741/2006 (EUT L 329, 25.11.2006, s. 7).

11

(12)  EUT L 308, 8.11.2006, s. 7.

12

(13)  EUT L 281, 24.10.2008, s. 3.

13

(14)  EUT L 325, 24.11.2006, s. 12.

14

(15)  Andelen magert nötkött, med fettet borträknat, fastställs enligt analysförfarandet i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 2429/86 (EGT L 210, 1.8.1986, s. 39).Uttrycket ’genomsnittlig andel’ avser det prov som anges i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 765/2002 (EGT L 117, 4.5.2002, s. 6). Provet skall tas ur den känsligaste delen av partiet.

15

(16)  Bestämning av andelen bindväv:

16

Andelen bindväv utgörs av andelen hydroxiprolin multiplicerad med faktorn 8. Andelen hydroxiprolin skall bestämmas enligt metoden ISO 3496-1978.

(17)  Produkter och delar därav får klassificeras enligt detta undernummer endast om de sammanhängande musklernas storlek och egenskaper gör att de kan identifieras som ursprungliga från de primära styckningsdelar som anses. Uttrycket ’delar därav’ gäller för produkter med en nettovikt per styck av minst 100 g eller för produkter som styckats till enhetliga skivor som tydligt kan identifieras som kommande från samma primära styckningsdel och som förpackats tillsammans med en sammanlagd nettovikt av minst 100 g.

17

(18)  Endast sådana produkter vars namn intygas av de behöriga myndigheterna i den producerande medlemsstaten kan berättiga till detta bidrag.

18

(19)  Bidraget för korv som presenteras i behållare med konserverande vätska beviljas enligt nettovikten med avdrag för vätskans vikt.

19

(20)  Vikten av en paraffintäcke motsvarande normalt handelsbruk anses ingå i korvens nettovikt.

20

(21)  Upphävd genom förordning (EG) 2333/97 (EGT L 323, 26.11.1997, s. 25).

21

(22)  Om sammansatta beredningar (inbegripet beredda rätter) innehållande korv på grund av sin sammansättning klassificeras enligt nummer 1601, skall bidraget endast beviljas för nettovikten av korv, kött och slaktbiprodukter, inbegripet fett av alla slag eller ursprung, som utgör en del av dessa beredningar.

22

(23)  Bidraget för produkter som innehåller ben beviljas enligt produktens nettovikt med avdrag för benens vikt.

23

(24)  Bidraget skall beviljas endast om de villkor efterlevs som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 903/2008 (EUT L 249, 18.9.2008, s. 3). Samtidigt som tullbehandlingen för export fullgörs, skall exportören skriftligen uppge att produkterna i fråga uppfyller dessa villkor.

24

(25)  Halten av kött och fett skall fastställas enligt analysförfarandet i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 2004/2002 (EGT L 308, 9.11.2002, s. 22).

25

(26)  Halten av kött eller slaktbiprodukter av alla slag, inbegripet fett av alla slag eller ursprung, skall fastställas enligt analysförfarandet i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 226/89 (EGT L 29, 31.1.1989, s. 11).

26

(27)  Nedfrysning av produkter enligt artikel 7.3 första stycket i förordning (EG) nr 612/2009 (EUT L 102, 17.7.2009, s. 1) är inte tillåten.

27

(28)  Hela eller halva slaktkroppar kan förekomma med eller utan käkar.

28

(29)  Bog kan förekomma med eller utan käkar.

29

(30)  Framändar kan förekomma med eller utan käkar.

30

(31)  Halsbitar, käkar eller käkar och halsbitar tillsammans, som föreligger separat, berättigar inte till detta bidrag.

31

(32)  Benfritt kött från nacken, som föreligger separat, berättigar inte till detta bidrag.

32

(33)  Om en produkt på grund av bestämmelserna i den kompletterande anmärkningen nr 2 till kapitel 16 i KN inte kan klassificeras som skinka eller delar därav med KN-nummer 1602 41 10 9110, kan bidrag för produktnummer 1602 42 10 9110 eller 1602 49 19 9130 beviljas, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 48 i kommissionens förordning (EG) nr 612/2009.

33

(34)  Om en produkt på grund av bestämmelserna i den kompletterande anmärkningen nr 2 till kapitel 16 i KN inte kan klassificeras som bog eller delar därav med KN-nummer 1602 42 10 9110 kan bidrag för produktnummer 1602 49 19 9130 beviljas, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 48 i förordning (EG) nr 612/2009.

34

(35)  Tillämpas endast på ägg av fjäderfä som uppfyller de villkor som fastställs av de behöriga myndigheterna i Europeiska gemenskaperna och på vilka det har stämplats det producerande företagets registreringsnummer eller andra uppgifter enligt artikel 3.5 i Kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 (EUT L 168, 28.6.2008, s. 5). s. 100).

35

(36)  Om den produkt som omfattas av detta undernummer är försatt med vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle skall andelen vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle inte tas med i beräkningen av bidragsbeloppet.

36

Produkterna får innehålla små tillsatser av andra substanser än mjölkprodukter som krävs för tillverkningen eller konserveringen. Om tillsatserna utgör högst 0,5 viktprocent av hela produkten skall de tas med i beräkningen av bidraget. Om andelen tillsatser emellertid överskrider 0,5 viktprocent av hela produkten skall de inte tas med i beräkningen av bidraget.

Om en produkt som omfattas av detta undernummer består av permeat skall exportbidrag inte beviljas.

Då tullbehandlingen avslutas skall sökanden på den deklaration som är avsedd för detta ange om produkten består av permeat och om den är försatt med andrasubstanser än mjölkprodukter, vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle, och i förekommande fall

| — | den maximala halten i viktprocent av sackaros, andra substanser än mjölkprodukter, vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle som tillsatts per 100 kg av den färdiga produkten,
  särskilt |
| --- | --- |

—

den maximala halten i viktprocent av sackaros, andra substanser än mjölkprodukter, vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle som tillsatts per 100 kg av den färdiga produkten,

särskilt

| — | laktoshalten i den tillsatta vasslen. |
| --- | --- |

—

laktoshalten i den tillsatta vasslen.

(37)  Utgår genom förordning (EG) nr 2287/2000 (EUT L 260, 14.10.2000, p. 22).

37

(38)  Om produkten innehåller kasein eller kaseinater som tillsatts före eller under bearbetningen skall bidrag inte beviljas. Då tullbehandlingen avslutas skall sökanden på den deklaration som är avsedd för detta ange om produkten är försatt med kasein eller kaseinater.

38

(39)  Bidraget per 100 kg av produkter enligt detta undernummer skall vara lika med summan av följande faktorer:

39

| a) | Det belopp per 100 kilogram som anges, multiplicerat med den prosent mjölkprodukter som 100 kg av produkten innehåller. Produkterna får innehålla små mängder tillsatser av andra substanser än mjölkprodukter som krävs för tillverkningen eller konserveringen. Om tillsatserna utgör högst 0,5 viktprocent av hela produkten skall de tas med i beräkningen av bidraget. Om andelen tillsatser emellertid överskrider 0,5 viktprocent av hela produkter skall de inte tas med i beräkningen av bidraget.
  Om produkten är försatt med vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle skall det belopp per kilogram som anges multipliceras med andelen mjölkprodukter med avdrag för vikten av försatt vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle som 100 kg av produkten innehåller. |
| --- | --- |

a)

Det belopp per 100 kilogram som anges, multiplicerat med den prosent mjölkprodukter som 100 kg av produkten innehåller. Produkterna får innehålla små mängder tillsatser av andra substanser än mjölkprodukter som krävs för tillverkningen eller konserveringen. Om tillsatserna utgör högst 0,5 viktprocent av hela produkten skall de tas med i beräkningen av bidraget. Om andelen tillsatser emellertid överskrider 0,5 viktprocent av hela produkter skall de inte tas med i beräkningen av bidraget.

Om produkten är försatt med vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle skall det belopp per kilogram som anges multipliceras med andelen mjölkprodukter med avdrag för vikten av försatt vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle som 100 kg av produkten innehåller.

| b) | En faktor som beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 14.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1187/2009 (EUT L 318, 4.12.2009, s. 1).
  Då tullbehandlingen avslutas skall sökanden på den deklaration som är avsedd för detta ange om produkten består av permeat och om den är försatt med andrasubstanser än mjölkprodukter, vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle, och i förekommande fall






  — | den maximala halten i viktprocent av sackaros, andra substanser än mjölkprodukter, vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle som tillsatts per 100 kg av den färdiga produkten,
  särskilt |
| --- | --- | --- |

b)

En faktor som beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 14.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1187/2009 (EUT L 318, 4.12.2009, s. 1).

Då tullbehandlingen avslutas skall sökanden på den deklaration som är avsedd för detta ange om produkten består av permeat och om den är försatt med andrasubstanser än mjölkprodukter, vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle, och i förekommande fall

—

den maximala halten i viktprocent av sackaros, andra substanser än mjölkprodukter, vassle, laktos, kasein, kaseinater, permeat, produkter med KN-nummer 3504 eller produkter utvunna ur vassle som tillsatts per 100 kg av den färdiga produkten,

särskilt

| — | laktoshalten i den tillsatta vasslen. |
| --- | --- |

—

laktoshalten i den tillsatta vasslen.

Om produktens andel av mjölkprodukter består av permeat skall exportbidrag inte beviljas.

(40)  Utgår genom förordning (EG) nr 707/98 (EGT L 98, 31.3.1998, s. 11).

40

(41)  Utgår genom förordning (EG) nr 823/96 (EGT L 111, 4.5.1996, s. 9).

41

(42)

42

| a) | För ost som presenteras i behållare som också innehåller konserverande vätska, särskilt saltlake, skall bidraget beviljas för nettovikten med avdrag för vikten av vätskan. |
| --- | --- |

a)

För ost som presenteras i behållare som också innehåller konserverande vätska, särskilt saltlake, skall bidraget beviljas för nettovikten med avdrag för vikten av vätskan.

| b) | Plastfolie, paraffin, aska och vax som används som förpackning skall inte räknas med i produktens nettovikt för bidragssyften. |
| --- | --- |

b)

Plastfolie, paraffin, aska och vax som används som förpackning skall inte räknas med i produktens nettovikt för bidragssyften.

| c) | Om osten presenteras i plastfolie och den angivna nettovikten omfattar plastfolien skall bidragsbeloppet minskas med 0,5 %.
  När tullformaliteterna avslutas skall den sökande ange att osten är förpackad i plastfolie och huruvida den angivna nettovikten omfattar plastfoliens vikt eller inte. |
| --- | --- |

c)

Om osten presenteras i plastfolie och den angivna nettovikten omfattar plastfolien skall bidragsbeloppet minskas med 0,5 %.

När tullformaliteterna avslutas skall den sökande ange att osten är förpackad i plastfolie och huruvida den angivna nettovikten omfattar plastfoliens vikt eller inte.

| d) | Om osten presenteras i paraffin eller aska och den angivna nettovikten omfattar paraffinet eller askan skall bidragsbeloppet minskas med 2 %.
  När tullformaliteterna avslutas skall den sökande ange att osten är förpackad i paraffin eller aska och huruvida den angivna nettovikten omfattar paraffinets eller askans vikt eller inte. |
| --- | --- |

d)

Om osten presenteras i paraffin eller aska och den angivna nettovikten omfattar paraffinet eller askan skall bidragsbeloppet minskas med 2 %.

När tullformaliteterna avslutas skall den sökande ange att osten är förpackad i paraffin eller aska och huruvida den angivna nettovikten omfattar paraffinets eller askans vikt eller inte.

| e) | Om osten presenteras i vax skall den sökande när tullformaliteterna avslutas i sin deklaration ange ostens nettovikt utan vaxhölje. |
| --- | --- |

e)

Om osten presenteras i vax skall den sökande när tullformaliteterna avslutas i sin deklaration ange ostens nettovikt utan vaxhölje.

(43)  Om mjölkproteinhalten (kvävehalten × 6,38) i den fettfria mjölktorrsubstansen i en produkt med detta nummer är lägre än 34 %, skall inte något bidrag beviljas. Om pulverprodukter med detta nummer har en vattenhalt på över 5 % skall inte något bidrag beviljas.

43

Då tullbehandlingen avslutas skall sökanden på avsedd deklaration ange lägsta mjölkproteinhalt i den fettfria mjölktorrsubstansen och, för pulverprodukter, högsta vattenhalt.

(44)  Utgår genom förordning (EG) nr 2287/2000 (EGT L 260, 14.10.2000, s. 22).

44

(45)

45

| a) | Om produkten innehåller andra ingredienser än mjölkämnen, förutom kryddor eller örter, som till exempel skinka, nötter, räkor, lax, oliver eller russin, skall bidragsbeloppet minskas med 10 %.
  När tullformaliteterna avslutas skall den sökande på den deklarationsblankett som är avsedd för detta ändamål ange att sådana andra ingredienser än mjölkämnen har tillsats. |
| --- | --- |

a)

Om produkten innehåller andra ingredienser än mjölkämnen, förutom kryddor eller örter, som till exempel skinka, nötter, räkor, lax, oliver eller russin, skall bidragsbeloppet minskas med 10 %.

När tullformaliteterna avslutas skall den sökande på den deklarationsblankett som är avsedd för detta ändamål ange att sådana andra ingredienser än mjölkämnen har tillsats.

| b) | Om produkten innehåller örter eller kryddor, till exempel senap, basilika, vitlök eller oregano, skall bidragsbeloppet minskas med 1 %.
  När tullformaliteterna avslutas skall den sökande på den deklarationsblankett som är avsedd för detta ändamål ange att örter eller kryddor har tillsats. |
| --- | --- |

b)

Om produkten innehåller örter eller kryddor, till exempel senap, basilika, vitlök eller oregano, skall bidragsbeloppet minskas med 1 %.

När tullformaliteterna avslutas skall den sökande på den deklarationsblankett som är avsedd för detta ändamål ange att örter eller kryddor har tillsats.

| c) | Om produkten innehåller kasein, kaseinater, vassle eller produkter utvunna ur vassle, laktos, permeat eller produkter med KN-nummer 3504, skall det vid beräkning av bidraget inte tas hänsyn till kasein, kaseinater, vassle eller produkter utvunna ur vassle (med undantag vasslesmör enligt KN-nummer 0405 10 50), laktos, permeat eller produkter med KN-nummer 3504.
  Vid tullbehandlingen skall sökanden på den deklaration som är avsedd för detta ange om produkten har tillsatts kasein, kaseinater, vassle eller produkter utvunna ur vassle, laktos, permeat eller produkter med KN-nummer 3504, och i förekommande fall, den maximala halten i viktprocent av kasein, kaseinater, vassle eller produkter utvunna ur vassle (i förekommande fall med angivande av andelen vasslesmör), laktos, permeat eller produkter med KN-nummer 3504 som tillsatts per 100 kg av den färdiga produkten. |
| --- | --- |

c)

Om produkten innehåller kasein, kaseinater, vassle eller produkter utvunna ur vassle, laktos, permeat eller produkter med KN-nummer 3504, skall det vid beräkning av bidraget inte tas hänsyn till kasein, kaseinater, vassle eller produkter utvunna ur vassle (med undantag vasslesmör enligt KN-nummer 0405 10 50), laktos, permeat eller produkter med KN-nummer 3504.

Vid tullbehandlingen skall sökanden på den deklaration som är avsedd för detta ange om produkten har tillsatts kasein, kaseinater, vassle eller produkter utvunna ur vassle, laktos, permeat eller produkter med KN-nummer 3504, och i förekommande fall, den maximala halten i viktprocent av kasein, kaseinater, vassle eller produkter utvunna ur vassle (i förekommande fall med angivande av andelen vasslesmör), laktos, permeat eller produkter med KN-nummer 3504 som tillsatts per 100 kg av den färdiga produkten.

| d) | Produkterna får innehålla tillsatser av andra substanser än mjölkprodukter som krävs för tillverkningen eller konserveringen, t.ex. salt, löpe eller mögelsvamp. |
| --- | --- |

d)

Produkterna får innehålla tillsatser av andra substanser än mjölkprodukter som krävs för tillverkningen eller konserveringen, t.ex. salt, löpe eller mögelsvamp.

(46)  Bidraget för fryst, koncentrerad mjölk är detsamma som för produkter enligt KN-nummer 0402 91 eller 0402 99.

46

(47)  Bidragen för frysta produkter i naturligt tillstånd enligt KN-nummer 0403 90 11 till 0403 90 39 är desamma som för produkter enligt KN-nummer 0403 90 51 till 0403 90 69.

47

(48)  Produkterna får innehålla små mängder tillsatser av andra substanser än mjölkprodukter som krävs för tillverkningen eller konserveringen. Om tillsatserna utgör högst 0,5 viktprocent av hela produkten skall de tas med i beräkningen av bidraget. Om andelen tillsatser emellertid överskrider 0,5 viktprocent av hela produkten skall de inte tas med i beräkningen av bidraget. Då tullbehandlingen avslutas skall sökanden på den deklaration som är avsedd för detta ange om produkten är försatt med andra substanser än mjölkprodukter, och i förekommande fall den maximala halten i viktprocent av andra substanser än mjölkprodukter som tillsatts per 100 kg av den färdiga produkten.

48

(49)  Bidraget per 100 kg av produkter enligt detta undernummer skall vara lika med summan av följande faktorer:

49

| (a) | Det belopp per 100 kilogram som anges, multiplicerat med den prosent mjölkprodukter som 100 kg av produkten innehåller.Produkterna får innehålla små mängder tillsatser av andra substanser än mjölkprodukter som krävs för tillverkningen eller konserveringen. Om tillsatserna utgör högst 0,5 viktprocent av hela produkten skall de tas med i beräkningen av bidraget. Om andelen tillsatser emellertid överskrider 0,5 viktprocent av hela produkten skall de inte tas med i beräkningen av bidraget. |
| --- | --- |

(a)

Det belopp per 100 kilogram som anges, multiplicerat med den prosent mjölkprodukter som 100 kg av produkten innehåller.Produkterna får innehålla små mängder tillsatser av andra substanser än mjölkprodukter som krävs för tillverkningen eller konserveringen. Om tillsatserna utgör högst 0,5 viktprocent av hela produkten skall de tas med i beräkningen av bidraget. Om andelen tillsatser emellertid överskrider 0,5 viktprocent av hela produkten skall de inte tas med i beräkningen av bidraget.

| (b) | En faktor som beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 14.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1187/2009 (EUT L 318, 4.12.2009, s. 1).
  Då tullbehandlingen avslutas skall sökanden på den deklaration som är avsedd för detta ange den maximala halten i viktprocent av sackaros och om produkten är försatt med andra substanser än mjölkprodukter, och i förekommande fall den maximala halten i viktprocent av andra substanser än mjölkprodukter som tillsatts per 100 kg av den färdiga produkten. |
| --- | --- |

(b)

En faktor som beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 14.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1187/2009 (EUT L 318, 4.12.2009, s. 1).

Då tullbehandlingen avslutas skall sökanden på den deklaration som är avsedd för detta ange den maximala halten i viktprocent av sackaros och om produkten är försatt med andra substanser än mjölkprodukter, och i förekommande fall den maximala halten i viktprocent av andra substanser än mjölkprodukter som tillsatts per 100 kg av den färdiga produkten.

(50)  Produkterna får innehålla små mängder tillsatser av andra substanser än mjölkprodukter som krävs för tillverkningen eller konserveringen. Om tillsatserna utgör högst 0,5 viktprocent av hela produkten skall de tas med i beräkningen av bidraget. Om andelen tillsatser emellertid överskrider 0,5 viktprocent av hela produkten skall de inte tas med i beräkningen av bidraget. Då tullbehandlingen avslutas skall sökanden på den deklaration som är avsedd för detta ange om produkter har tillsatts, och i förekommande fall den maximala halten av dessa tillsatser.

50

---

BILAGA II

”BILAGA II

KODER FÖR DESTINATIONER VID EXPORTBIDRAG

| A00 | Alla destinationer (tredje land, andra territorier, proviantering och bestämmelseorter som behandlas som export från gemenskapen). |
| --- | --- |
| A01 | Andra destinationer. |
| A02 | Alla destinationer med undantag av Amerikas förenta stater. |
| A03 | Alla destinationer med undantag av Schweiz. |
| A04 | Alla tredje länder. |
| A05 | Andra tredje länder. |
| A10 | Efta-länder (Europeiska frihandelssammanslutningen)

  Island, Norge, Liechtenstein, Schweiz. |
| A11 | AVS-länder (Länder i Afrika, Västindien och Stilla havet, som har undertecknat Lomékonventionen)

  Angola, Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Kap Verde, Centralafrikanska republiken, Komorerna (med undantag av Mayotte), Kongo, Demokratiska republiken Kongo, Elfenbenskusten, Djibouti, Dominica, Etiopien, Fiji, Gabon, Gambia, Ghana, Grenada, Guinea, Guinea-Bissau, Ekvatorialguinea, Guyana, Haiti, Jamaica, Kenya, Kiribati, Lesotho, Liberia, Madagaskar, Malawi, Mali, Mauritius, Mauretanien, Moçambique, Namibia, Niger, Nigeria, Uganda, Papua Nya Guinea, Dominikanska republiken, Rwanda, Saint Kitts och Nevis, Saint Vincent och Grenadinerna, Saint Lucia, Salomonöarna, Västra Samoa, São Tomé och Príncipe, Senegal, Seychellerna, Sierra Leone, Somalia, Sudan, Surinam, Swaziland, Tanzania, Tchad, Togo, Tonga, Trinidad och Tobago, Tuvalu, Vanuatu, Zambia, Zimbabwe. |
| A12 | Länder och territorier i Medelhavsområdet

  Ceuta och Melilla, Gibraltar, Turkiet, Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, samt Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244/99, Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Marocko, Algeriet, Tunisien, Libyen, Egypten, Libanon, Syrien, Israel, Västbanken/Gazaremsan, Jordanien. |
| A13 | OPEC-länder (Organisationen för oljeexporterande länder)

  Algeriet, Libyen, Nigeria, Gabon, Venezuela, Irak, Iran, Saudiarabien, Kuwait, Qatar, Förenade Arabemiraten, Indonesien. |
| A14 | ASEAN-länder (Sydostasiatiska nationernas förbund)

  Myanmar, Thailand, Laos, Vietnam, Indonesien, Malaysia, Brunei, Singapore, Filippinerna. |
| A15 | Länder i Latinamerika

  Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Haiti, Dominikanska republiken, Colombia, Venezuela, Ecuador, Peru, Brasilien, Chile, Bolivia, Paraguay, Uruguay, Argentina. |
| A16 | SAARC-länder (Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete)

  Pakistan, Indien, Bangladesh, Maldiverna, Sri Lanka, Nepal, Bhutan. |
| A17 | EES-länder (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) med undantag av Europeiska unionen

  Island, Norge, Liechtenstein. |
| A18 | CÖE-länder och territorier (Länderna och territorier i Central- och Östeuropa)

  Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, samt Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244/99, Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| A19 | Nafta-länder (Nordamerikanska frihandelsavtalet)

  Förenta staterna, Kanada, Mexiko. |
| A20 | Mercosur-länder (Sydamerikanska gemensamma marknaden)

  Brasilien, Paraguay, Uruguay, Argentina. |
| A21 | NIC-länder (Nya industriländer i Asien)

  Singapore, Republiken Korea, Taiwan, Hongkong. |
| A22 | DAE-länder (Dynamiska ekonomier i Asien)

  Thailand, Malaysia, Singapore, Republiken Korea, Taiwan, Hongkong. |
| A23 | APEC-länder (Ekonomiska samarbetet i Asien och Stillahavsområdet)

  Förenta staterna, Kanada, Mexiko, Chile, Thailand, Indonesien, Malaysia, Brunei, Singapore, Filippinerna, Kina, Republiken Korea, Japan, Taiwan, Hongkong, Australien, Papua Nya Guinea, Nya Zeeland. |
| A24 | OSS-länder (Oberoende staters samvälde)

  Ukraina, Vitryssland, Moldova, Ryssland, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan. |
| A25 | OECD-länder, ej inbegripet EU (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling)

  Island, Norge, Schweiz, Turkiet, Förenta staterna, Kanada, Mexiko, Republiken Korea, Japan, Australien, Australiska Oceanien, Nya Zeeland, Nyzeeländska Oceanien. |
| A26 | Europeiska länder och territorier, med undantag av Europeiska unionen

  Island, Norge, Liechtenstein, Schweiz, Färöarna, Andorra, Gibraltar, Heliga Stolen, Turkiet, Albanien, Ukraina, Vitryssland, Moldova, Ryssland, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, samt Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244/99, Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| A27 | Afrika (A28) (A29)

  Länder och territorier i Nordafrika, övriga länder i Afrika. |
| A28 | Länder och territorier i Nordafrika

  Ceuta och Melilla, Marocko, Algeriet, Tunisien, Libyen, Egypten. |
| A29 | Övriga länder i Afrika

  Sudan, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger, Tchad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Elfenbenskusten, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Centralafrikanska republiken, Ekvatorialguinea, São Tomé och Príncipe, Gabon, Kongo, Demokratiska republiken Kongo, Rwanda, Burundi, Saint Helena och tillhörande områden, Angola, Etiopien, Eritrea, Djibouti, Somalia, Kenya, Uganda, Tanzania, Seychellerna och tillhörande områden, Brittiska territoriet i Indiska oceanen, Moçambique, Madagaskar, Mauritius, Komorerna, Mayotte, Zambia, Zimbabwe, Malawi, Sydafrika, Namibia, Botswana, Swaziland, Lesotho. |
| A30 | Amerika (A31) (A32) (A33)

  Nordamerika, Centralamerika och Antillerna, Sydamerika. |
| A31 | Nordamerika

  Amerikas förenta stater, Kanada, Grönland, Saint Pierre och Miquelon. |
| A32 | Centralamerika och Antillerna

  Mexiko, Bermuda, Guatemala, Belize, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Anguilla, Kuba, Saint Kitts och Nevis, Haiti, Bahamas, Turks- och Caicosöarna, Dominikanska republiken, Amerikanska Jungfruöarna, Antigua och Barbuda, Dominica, Caymanöarna, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent, Brittiska Jungfruöarna, Barbados, Montserrat, Trinidad och Tobago, Grenada, Aruba, Nederländska Antillerna. |
| A33 | Sydamerika

  Colombia, Venezuela, Guyana, Surinam, Ecuador, Peru, Brasilien, Chile, Bolivia, Paraguay, Uruguay, Argentina, Falklandsöarna. |
| A34 | Asien (A35) (A36)

  Mellanöstern, övriga länder i Asien. |
| A35 | Mellanöstern

  Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Libanon, Syrien, Irak, Iran, Israel, Västbanken/Gazaremsan, Jordanien, Saudiarabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Förenade Arabemiraten, Oman, Yemen. |
| A36 | Övriga länder i Asien

  Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan, Afghanistan, Pakistan, Indien, Bangladesh, Maldiverna, Sri Lanka, Nepal, Bhutan, Myanmar, Thailand, Laos, Vietnam, Kambodja, Indonesien, Malaysia, Brunei, Singapore, Filippinerna, Mongoliet, Kina, Demokratiska folkrepubliken Korea, Republiken Korea, Japan, Taiwan, Hongkong, Macao. |
| A37 | Oceanien och polarområdena (A38) (A39)

  Australien och Nya Zeeland, övriga länder i Oceanien och polarområdena. |
| A38 | Australien och Nya Zeeland

  Australien, Australiska Oceanien, Nya Zeeland, Nyzeeländska Oceanien. |
| A39 | Övriga länder i Oceanien och polarområdena

  Papua Nya Guinea, Nauru, Salomonöarna, Tuvalu, Nya Kaledonien och tillhörande områden, Amerikanska Oceanien, Wallis och Futunaöarna, Kiribati, Pitcairn, Fiji, Vanuatu, Tonga, Västra Samoa, Nordmarianerna, Franska Polynesien, Mikronesiska federationen (Yap, Kosrae, Chuuk, Pohnpei), Marshallöarna, Palau, Polarområdena. |
| A40 | Utomeuropeiska länder och territorier (ULT)

  Franska Polynesien, Nya Kaledonien och tillhörande områden, Wallis och Futunaöarna, Franska Syd- och Antarktisterritorierna, Saint Pierre och Miquelon, Mayotte, Nederländska Antillerna, Aruba, Grönland, Anguilla, Caymanöarna, Falklandsöarna, Sydsandwichöarna och tillhörande områden, Turks- och Caicosöarna, Brittiska Jungfruöarna, Montserrat, Pitcairn, Saint Helena och tillhörande områden, Brittiska Antarktisterritoriet, Brittiska territoriet i Indiska oceanen. |
| A96 | Kommunerna Livigno och Campione d'Italia, Helgoland. |
| A97 | Proviantering och bestämmelseorter som behandlas som export från gemenskapen

  De destinationer som anges i artiklarna 33, 41 och 42 i förordning (EG) nr 612/2009 (EUT L 186 17.7.2009, s. 1).” |

A00

Alla destinationer (tredje land, andra territorier, proviantering och bestämmelseorter som behandlas som export från gemenskapen).

A01

Andra destinationer.

A02

Alla destinationer med undantag av Amerikas förenta stater.

A03

Alla destinationer med undantag av Schweiz.

A04

Alla tredje länder.

A05

Andra tredje länder.

A10

Efta-länder (Europeiska frihandelssammanslutningen)

Island, Norge, Liechtenstein, Schweiz.

A11

AVS-länder (Länder i Afrika, Västindien och Stilla havet, som har undertecknat Lomékonventionen)

Angola, Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Kap Verde, Centralafrikanska republiken, Komorerna (med undantag av Mayotte), Kongo, Demokratiska republiken Kongo, Elfenbenskusten, Djibouti, Dominica, Etiopien, Fiji, Gabon, Gambia, Ghana, Grenada, Guinea, Guinea-Bissau, Ekvatorialguinea, Guyana, Haiti, Jamaica, Kenya, Kiribati, Lesotho, Liberia, Madagaskar, Malawi, Mali, Mauritius, Mauretanien, Moçambique, Namibia, Niger, Nigeria, Uganda, Papua Nya Guinea, Dominikanska republiken, Rwanda, Saint Kitts och Nevis, Saint Vincent och Grenadinerna, Saint Lucia, Salomonöarna, Västra Samoa, São Tomé och Príncipe, Senegal, Seychellerna, Sierra Leone, Somalia, Sudan, Surinam, Swaziland, Tanzania, Tchad, Togo, Tonga, Trinidad och Tobago, Tuvalu, Vanuatu, Zambia, Zimbabwe.

A12

Länder och territorier i Medelhavsområdet

Ceuta och Melilla, Gibraltar, Turkiet, Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, samt Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244/99, Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Marocko, Algeriet, Tunisien, Libyen, Egypten, Libanon, Syrien, Israel, Västbanken/Gazaremsan, Jordanien.

A13

OPEC-länder (Organisationen för oljeexporterande länder)

Algeriet, Libyen, Nigeria, Gabon, Venezuela, Irak, Iran, Saudiarabien, Kuwait, Qatar, Förenade Arabemiraten, Indonesien.

A14

ASEAN-länder (Sydostasiatiska nationernas förbund)

Myanmar, Thailand, Laos, Vietnam, Indonesien, Malaysia, Brunei, Singapore, Filippinerna.

A15

Länder i Latinamerika

Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Haiti, Dominikanska republiken, Colombia, Venezuela, Ecuador, Peru, Brasilien, Chile, Bolivia, Paraguay, Uruguay, Argentina.

A16

SAARC-länder (Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete)

Pakistan, Indien, Bangladesh, Maldiverna, Sri Lanka, Nepal, Bhutan.

A17

EES-länder (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) med undantag av Europeiska unionen

Island, Norge, Liechtenstein.

A18

CÖE-länder och territorier (Länderna och territorier i Central- och Östeuropa)

Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, samt Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244/99, Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

A19

Nafta-länder (Nordamerikanska frihandelsavtalet)

Förenta staterna, Kanada, Mexiko.

A20

Mercosur-länder (Sydamerikanska gemensamma marknaden)

Brasilien, Paraguay, Uruguay, Argentina.

A21

NIC-länder (Nya industriländer i Asien)

Singapore, Republiken Korea, Taiwan, Hongkong.

A22

DAE-länder (Dynamiska ekonomier i Asien)

Thailand, Malaysia, Singapore, Republiken Korea, Taiwan, Hongkong.

A23

APEC-länder (Ekonomiska samarbetet i Asien och Stillahavsområdet)

Förenta staterna, Kanada, Mexiko, Chile, Thailand, Indonesien, Malaysia, Brunei, Singapore, Filippinerna, Kina, Republiken Korea, Japan, Taiwan, Hongkong, Australien, Papua Nya Guinea, Nya Zeeland.

A24

OSS-länder (Oberoende staters samvälde)

Ukraina, Vitryssland, Moldova, Ryssland, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan.

A25

OECD-länder, ej inbegripet EU (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling)

Island, Norge, Schweiz, Turkiet, Förenta staterna, Kanada, Mexiko, Republiken Korea, Japan, Australien, Australiska Oceanien, Nya Zeeland, Nyzeeländska Oceanien.

A26

Europeiska länder och territorier, med undantag av Europeiska unionen

Island, Norge, Liechtenstein, Schweiz, Färöarna, Andorra, Gibraltar, Heliga Stolen, Turkiet, Albanien, Ukraina, Vitryssland, Moldova, Ryssland, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, samt Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244/99, Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

A27

Afrika (A28) (A29)

Länder och territorier i Nordafrika, övriga länder i Afrika.

A28

Länder och territorier i Nordafrika

Ceuta och Melilla, Marocko, Algeriet, Tunisien, Libyen, Egypten.

A29

Övriga länder i Afrika

Sudan, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger, Tchad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Elfenbenskusten, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Centralafrikanska republiken, Ekvatorialguinea, São Tomé och Príncipe, Gabon, Kongo, Demokratiska republiken Kongo, Rwanda, Burundi, Saint Helena och tillhörande områden, Angola, Etiopien, Eritrea, Djibouti, Somalia, Kenya, Uganda, Tanzania, Seychellerna och tillhörande områden, Brittiska territoriet i Indiska oceanen, Moçambique, Madagaskar, Mauritius, Komorerna, Mayotte, Zambia, Zimbabwe, Malawi, Sydafrika, Namibia, Botswana, Swaziland, Lesotho.

A30

Amerika (A31) (A32) (A33)

Nordamerika, Centralamerika och Antillerna, Sydamerika.

A31

Nordamerika

Amerikas förenta stater, Kanada, Grönland, Saint Pierre och Miquelon.

A32

Centralamerika och Antillerna

Mexiko, Bermuda, Guatemala, Belize, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Anguilla, Kuba, Saint Kitts och Nevis, Haiti, Bahamas, Turks- och Caicosöarna, Dominikanska republiken, Amerikanska Jungfruöarna, Antigua och Barbuda, Dominica, Caymanöarna, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent, Brittiska Jungfruöarna, Barbados, Montserrat, Trinidad och Tobago, Grenada, Aruba, Nederländska Antillerna.

A33

Sydamerika

Colombia, Venezuela, Guyana, Surinam, Ecuador, Peru, Brasilien, Chile, Bolivia, Paraguay, Uruguay, Argentina, Falklandsöarna.

A34

Asien (A35) (A36)

Mellanöstern, övriga länder i Asien.

A35

Mellanöstern

Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Libanon, Syrien, Irak, Iran, Israel, Västbanken/Gazaremsan, Jordanien, Saudiarabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Förenade Arabemiraten, Oman, Yemen.

A36

Övriga länder i Asien

Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan, Afghanistan, Pakistan, Indien, Bangladesh, Maldiverna, Sri Lanka, Nepal, Bhutan, Myanmar, Thailand, Laos, Vietnam, Kambodja, Indonesien, Malaysia, Brunei, Singapore, Filippinerna, Mongoliet, Kina, Demokratiska folkrepubliken Korea, Republiken Korea, Japan, Taiwan, Hongkong, Macao.

A37

Oceanien och polarområdena (A38) (A39)

Australien och Nya Zeeland, övriga länder i Oceanien och polarområdena.

A38

Australien och Nya Zeeland

Australien, Australiska Oceanien, Nya Zeeland, Nyzeeländska Oceanien.

A39

Övriga länder i Oceanien och polarområdena

Papua Nya Guinea, Nauru, Salomonöarna, Tuvalu, Nya Kaledonien och tillhörande områden, Amerikanska Oceanien, Wallis och Futunaöarna, Kiribati, Pitcairn, Fiji, Vanuatu, Tonga, Västra Samoa, Nordmarianerna, Franska Polynesien, Mikronesiska federationen (Yap, Kosrae, Chuuk, Pohnpei), Marshallöarna, Palau, Polarområdena.

A40

Utomeuropeiska länder och territorier (ULT)

Franska Polynesien, Nya Kaledonien och tillhörande områden, Wallis och Futunaöarna, Franska Syd- och Antarktisterritorierna, Saint Pierre och Miquelon, Mayotte, Nederländska Antillerna, Aruba, Grönland, Anguilla, Caymanöarna, Falklandsöarna, Sydsandwichöarna och tillhörande områden, Turks- och Caicosöarna, Brittiska Jungfruöarna, Montserrat, Pitcairn, Saint Helena och tillhörande områden, Brittiska Antarktisterritoriet, Brittiska territoriet i Indiska oceanen.

A96

Kommunerna Livigno och Campione d'Italia, Helgoland.

A97

Proviantering och bestämmelseorter som behandlas som export från gemenskapen

De destinationer som anges i artiklarna 33, 41 och 42 i förordning (EG) nr 612/2009 (EUT L 186 17.7.2009, s. 1).”

---

| 29.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 343/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 343/57

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1261/2010

av den 22 december 2010

om införande av en provisorisk utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 12,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 1 april 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antisubventionsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat Indien eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 1 april 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antisubventionsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat Indien eller det berörda landet).

| (2) | Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning (nedan kallat antidumpningsförfarande). |
| --- | --- |

(2)

Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning (nedan kallat antidumpningsförfarande).

| (3) | Antisubventionsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 15 februari 2010 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad den klagande) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av vissa stänger av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att det förekommit subventionering av den berörda produkten och för att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(3)

Antisubventionsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 15 februari 2010 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad den klagande) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av vissa stänger av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att det förekommit subventionering av den berörda produkten och för att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

| (4) | Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen, Indiens myndigheter om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål i vilket det påstods att subventionerad import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. De indiska myndigheterna inbjöds till samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller påståendena i klagomålet och i syfte att uppnå en ömsesidig lösning. Under samråden kom man inte fram till någon ömsesidigt tillfredsställande lösning. |
| --- | --- |

(4)

Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen, Indiens myndigheter om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål i vilket det påstods att subventionerad import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. De indiska myndigheterna inbjöds till samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller påståendena i klagomålet och i syfte att uppnå en ömsesidig lösning. Under samråden kom man inte fram till någon ömsesidigt tillfredsställande lösning.

1.2   Parter som berörs av förfarandet

| (5) | Kommissionen underrättade officiellt de klagande unionstillverkarna, andra kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna, importörer, användare som man visste var berörda samt de indiska myndigheterna om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade officiellt de klagande unionstillverkarna, andra kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna, importörer, användare som man visste var berörda samt de indiska myndigheterna om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (6) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(6)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

1.2.1   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien

| (7) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien föreföll vara berörda angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställande av subventionering, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien föreföll vara berörda angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställande av subventionering, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (8) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Indien att ge sig till känna inom 15 dagar efter att undersökningen hade inletts och att lämna grundläggande uppgifter om sin försäljning på export och på hemmamarknaden, en noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten samt namn på och en noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag som var inbegripna i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten under perioden 1 april 2009–31 mars 2010. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Indien att ge sig till känna inom 15 dagar efter att undersökningen hade inletts och att lämna grundläggande uppgifter om sin försäljning på export och på hemmamarknaden, en noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten samt namn på och en noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag som var inbegripna i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten under perioden 1 april 2009–31 mars 2010.

| (9) | Samråd ägde också rum med de relevanta indiska myndigheterna avseende urvalet av ett representativt stickprov. |
| --- | --- |

(9)

Samråd ägde också rum med de relevanta indiska myndigheterna avseende urvalet av ett representativt stickprov.

| (10) | Totalt lämnade 22 exporterande tillverkare, inklusive grupper av närstående företag i Indien, de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tjugo av dessa samarbetsvilliga företag eller grupper uppgav att de hade exporterat den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Urvalet gjordes följaktligen på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa 20 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(10)

Totalt lämnade 22 exporterande tillverkare, inklusive grupper av närstående företag i Indien, de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tjugo av dessa samarbetsvilliga företag eller grupper uppgav att de hade exporterat den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Urvalet gjordes följaktligen på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa 20 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare.

| (11) | De exporterande tillverkare som inte gav sig till känna inom den angivna tidsfristen eller inte tillhandahöll de begärda uppgifterna i tid betraktades som icke samarbetsvilliga i undersökningen. En jämförelse mellan importdata från Eurostat och de uppgifter som de 20 samarbetsvilliga företagen eller grupperna lämnade om de volymer som de exporterat till unionen av den berörda produkten under undersökningsperioden, tyder emellertid på att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var mycket hög. |
| --- | --- |

(11)

De exporterande tillverkare som inte gav sig till känna inom den angivna tidsfristen eller inte tillhandahöll de begärda uppgifterna i tid betraktades som icke samarbetsvilliga i undersökningen. En jämförelse mellan importdata från Eurostat och de uppgifter som de 20 samarbetsvilliga företagen eller grupperna lämnade om de volymer som de exporterat till unionen av den berörda produkten under undersökningsperioden, tyder emellertid på att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var mycket hög.

1.2.2   Urval av samarbetsvilliga indiska företag för stickprovet

| (12) | I enlighet med artikel 27 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av två enskilda företag och en grupp av fyra närstående företag som tillsammans stod för över 63 % av den sammanlagda exportvolymen till unionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 27 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av två enskilda företag och en grupp av fyra närstående företag som tillsammans stod för över 63 % av den sammanlagda exportvolymen till unionen av den berörda produkten.

1.2.3   Individuell undersökning av företag som inte valts ut till stickprovet

| (13) | En exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eftersom denna inte uppfyllde de kriterier som fastställs i artikel 27.1 i grundförordningen ansökte om en individuell subventionsmarginal enligt artikel 27.3 i grundförordningen och besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(13)

En exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eftersom denna inte uppfyllde de kriterier som fastställs i artikel 27.1 i grundförordningen ansökte om en individuell subventionsmarginal enligt artikel 27.3 i grundförordningen och besvarade frågeformuläret.

| (14) | Såsom anges i skäl 12 begränsades urvalet till ett rimligt antal företag som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De företag som omfattades av undersökningen av subventionering anges i skäl 22. Med hänsyn till det antal kontrollbesök som skulle genomföras på plats hos dessa företag ansågs det att individuella undersökningar skulle bli orimligt betungande och skulle förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid. |
| --- | --- |

(14)

Såsom anges i skäl 12 begränsades urvalet till ett rimligt antal företag som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De företag som omfattades av undersökningen av subventionering anges i skäl 22. Med hänsyn till det antal kontrollbesök som skulle genomföras på plats hos dessa företag ansågs det att individuella undersökningar skulle bli orimligt betungande och skulle förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid.

| (15) | Därför drogs preliminärt slutsatsen att ansökan om en individuell undersökning inte kunde beviljas. |
| --- | --- |

(15)

Därför drogs preliminärt slutsatsen att ansökan om en individuell undersökning inte kunde beviljas.

1.2.4   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (16) | Eftersom ett stort antal exporterande unionstillverkare föreföll vara berörda angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställande av skada, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom ett stort antal exporterande unionstillverkare föreföll vara berörda angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställande av skada, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (17) | Inga andra tillverkare än de åtta klagande gav sig till känna eller lämnade, enligt vad som angavs i tillkännagivandet om inledande, grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden. Av dessa åtta tillverkare gjordes ett urval bestående av fyra företag på grundval av representativitet i fråga om deras försäljningsvolym, deras olika produkttyper och var de låg i unionen. Samråd hölls med den klagande och de berörda tillverkarna avseende urvalet av stickprovet. |
| --- | --- |

(17)

Inga andra tillverkare än de åtta klagande gav sig till känna eller lämnade, enligt vad som angavs i tillkännagivandet om inledande, grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden. Av dessa åtta tillverkare gjordes ett urval bestående av fyra företag på grundval av representativitet i fråga om deras försäljningsvolym, deras olika produkttyper och var de låg i unionen. Samråd hölls med den klagande och de berörda tillverkarna avseende urvalet av stickprovet.

| (18) | De fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 62 % av unionsindustrins totala produktion under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(18)

De fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 62 % av unionsindustrins totala produktion under undersökningsperioden.

1.2.5   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (19) | Eftersom antalet importörer enligt klagomålet var stort angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. Fyra importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Eftersom så pass få importörer gav sig till känna beslutades att man inte skulle tillämpa ett stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom antalet importörer enligt klagomålet var stort angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. Fyra importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Eftersom så pass få importörer gav sig till känna beslutades att man inte skulle tillämpa ett stickprovsförfarande.

| (20) | Kommissionen sände frågeformulär till alla kända berörda parter samt till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Frågeformulär sändes följaktligen till de indiska myndigheterna, de exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet, de unionstillverkare som ingick i urvalet, de fyra importörer i unionen som gav sig till känna inom ramen för stickprovsförfarandet och till alla användare som man visste berördes av undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen sände frågeformulär till alla kända berörda parter samt till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Frågeformulär sändes följaktligen till de indiska myndigheterna, de exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet, de unionstillverkare som ingick i urvalet, de fyra importörer i unionen som gav sig till känna inom ramen för stickprovsförfarandet och till alla användare som man visste berördes av undersökningen.

| (21) | Svar inkom från de indiska myndigheterna, de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, den exporterande tillverkare som ansökte om individuell behandling, de unionstillverkare som ingick i urvalet och från en importör. Inga användare eller andra parter som berördes av förfarandet besvarade frågeformuläret. Vidare lämnade merparten av unionstillverkarna de begärda allmänna uppgifterna för skadeanalysen. |
| --- | --- |

(21)

Svar inkom från de indiska myndigheterna, de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, den exporterande tillverkare som ansökte om individuell behandling, de unionstillverkare som ingick i urvalet och från en importör. Inga användare eller andra parter som berördes av förfarandet besvarade frågeformuläret. Vidare lämnade merparten av unionstillverkarna de begärda allmänna uppgifterna för skadeanalysen.

| (22) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om subventioner, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos de indiska myndigheterna i Delhi, myndigheterna i Maharashtra i Mumbai, de indiska myndigheternas regionkontor i Mumbai och följande företag: | Tillverkare i unionen







  — | Aceros Inoxidables Olarra SA, Spanien, och närstående försäljningsföretag. |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om subventioner, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos de indiska myndigheterna i Delhi, myndigheterna i Maharashtra i Mumbai, de indiska myndigheternas regionkontor i Mumbai och följande företag:

Tillverkare i unionen

—

Aceros Inoxidables Olarra SA, Spanien, och närstående försäljningsföretag.

| — | Rodaciai SpA, Italien, och närstående försäljningsföretag. |
| --- | --- |

—

Rodaciai SpA, Italien, och närstående försäljningsföretag.

| — | Roldan SA, Spanien, och närstående försäljningsföretag. |
| --- | --- |

—

Roldan SA, Spanien, och närstående försäljningsföretag.

| — | Ugitech France SA, Frankrike, och närstående försäljningsföretag. |
| --- | --- |

—

Ugitech France SA, Frankrike, och närstående försäljningsföretag.

| | Exporterande tillverkare i Indien







  — | Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra. |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Indien

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra.

| — | Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra.

Venusgruppen:

| — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra.

| — | Precision Metals, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra.

| — | Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra.

| — | Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai. Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai. Maharashtra.

1.3   Undersökningsperiod

| (23) | Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(23)

Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (24) | Den berörda produkten är stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, med ursprung i Indien (nedan kallad den berörda produkten). Produkterna klassificeras för närvarande enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89. |
| --- | --- |

(24)

Den berörda produkten är stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, med ursprung i Indien (nedan kallad den berörda produkten). Produkterna klassificeras för närvarande enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89.

2.2   Likadan produkt

| (25) | Undersökningen visade att de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien och som omfattas av undersökningen har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden som de produkter som exporteras från detta land till unionsmarknaden. Likaså uppvisar de produkter som tillverkas av unionsindustrin och säljs på unionsmarknaden samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden som de produkter som exporteras till unionen från det berörda landet. De anses därför preliminärt som likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Undersökningen visade att de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien och som omfattas av undersökningen har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden som de produkter som exporteras från detta land till unionsmarknaden. Likaså uppvisar de produkter som tillverkas av unionsindustrin och säljs på unionsmarknaden samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden som de produkter som exporteras till unionen från det berörda landet. De anses därför preliminärt som likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SUBVENTIONER

3.1   Inledning

| (26) | På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:






  a) | Tullkreditsystemet. |
| --- | --- | --- |

(26)

På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:

a)

Tullkreditsystemet.

| b) | Systemet med förhandstillstånd. |
| --- | --- |

b)

Systemet med förhandstillstånd.

| c) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. |
| --- | --- |

c)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.

| d) | Systemet med exportorienterade företag. |
| --- | --- |

d)

Systemet med exportorienterade företag.

| e) | Exportkreditsystemet. |
| --- | --- |

e)

Exportkreditsystemet.

| (27) | Systemen i leden a–d grundar sig på utrikeshandelslagen från 1992 (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. De två dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevanta för undersökningsperioden i denna undersökning är dokumentet för 2004–2009 respektive 2009–2014. Dessutom fastställer de indiska myndigheterna de förfaranden som reglerar utrikeshandelspolitiken under perioderna 2004–2009 och 2009–2014 i en förfarandehandbok (volym I) (för 2004–2009 respektive 2009–2014). Förfarandehandboken uppdateras också regelbundet. |
| --- | --- |

(27)

Systemen i leden a–d grundar sig på utrikeshandelslagen från 1992 (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. De två dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevanta för undersökningsperioden i denna undersökning är dokumentet för 2004–2009 respektive 2009–2014. Dessutom fastställer de indiska myndigheterna de förfaranden som reglerar utrikeshandelspolitiken under perioderna 2004–2009 och 2009–2014 i en förfarandehandbok (volym I) (för 2004–2009 respektive 2009–2014). Förfarandehandboken uppdateras också regelbundet.

| (28) | Det exportkreditsystem som anges i led e grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter. |
| --- | --- |

(28)

Det exportkreditsystem som anges i led e grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.

3.2   Tullkreditsystemet (DEPBS)

a)   Rättslig grund

| (29) | Tullkreditsystemet beskrivs närmare i kapitel 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 samt i kapitel 4 i förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014. |
| --- | --- |

(29)

Tullkreditsystemet beskrivs närmare i kapitel 4.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 samt i kapitel 4 i förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014.

b)   Stödberättigande

| (30) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(30)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande av tullkreditsystemet

| (31) | En exportör kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser (tullkreditprocentsatser) för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. Tullkreditprocentsatserna fastställs på grundval av standardnormer för input/output och med beaktande av en antagen mängd importerade insatsvaror i exportprodukten samt tullbeloppet för denna antagna import, oavsett om importtullar faktiskt har betalats. |
| --- | --- |

(31)

En exportör kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser (tullkreditprocentsatser) för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. Tullkreditprocentsatserna fastställs på grundval av standardnormer för input/output och med beaktande av en antagen mängd importerade insatsvaror i exportprodukten samt tullbeloppet för denna antagna import, oavsett om importtullar faktiskt har betalats.

| (32) | För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttransaktionen måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för den exporttransaktionen. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(32)

För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttransaktionen måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för den exporttransaktionen. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet.

| (33) | Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls. Sådana krediter kan användas för att betala tull på senare import av alla slags varor – med undantag för kapitalvaror och varor som omfattas av importrestriktioner. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på tolv månader från och med utfärdandedagen. |
| --- | --- |

(33)

Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls. Sådana krediter kan användas för att betala tull på senare import av alla slags varor – med undantag för kapitalvaror och varor som omfattas av importrestriktioner. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på tolv månader från och med utfärdandedagen.

| (34) | En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och kan omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för att ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Det elektroniska systemet för förvaltning av tullkreditsystemet utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av de ansökningsperioder som anges i kapitel 4.47 i förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014. Vidare, vilket uttryckligen fastställs i kapitel 9.3 i förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014, kan ansökningar som kommer in efter det att tidsfristen för att lämna in ansökningar har löpt ut alltid beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift (på 10 % av krediten). |
| --- | --- |

(34)

En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och kan omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för att ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Det elektroniska systemet för förvaltning av tullkreditsystemet utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av de ansökningsperioder som anges i kapitel 4.47 i förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014. Vidare, vilket uttryckligen fastställs i kapitel 9.3 i förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014, kan ansökningar som kommer in efter det att tidsfristen för att lämna in ansökningar har löpt ut alltid beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift (på 10 % av krediten).

| (35) | Man fann att två av företagen i urvalet, Chandan Steel och företagen i Venusgruppen, använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(35)

Man fann att två av företagen i urvalet, Chandan Steel och företagen i Venusgruppen, använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om tullkreditsystemet

| (36) | Tullkreditsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artiklarna 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, av den anledningen att krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullintäkter som normalt sett skulle ha tillfallit de indiska myndigheterna. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(36)

Tullkreditsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artiklarna 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, av den anledningen att krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullintäkter som normalt sett skulle ha tillfallit de indiska myndigheterna. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras.

| (37) | Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (38) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror bland annat på att en exportör inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om ett alltför stort belopp av importtullar har utbetalats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är därför ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(38)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror bland annat på att en exportör inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om ett alltför stort belopp av importtullar har utbetalats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är därför ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (39) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats ha fått under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker inom ramen för detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att ta ut tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt tullkreditsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats ha fått under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker inom ramen för detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att ta ut tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt tullkreditsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden.

| (40) | Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(40)

Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (41) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden varierade från 1,5 % till 3,4 %. |
| --- | --- |

(41)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden varierade från 1,5 % till 3,4 %.

3.3   Systemet med förhandstillstånd (AAS)

a)   Rättslig grund

| (42) | Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i avsnitten 4.1.1–4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014. |
| --- | --- |

(42)

Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i avsnitten 4.1.1–4.1.14 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 och i kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014.

b)   Stödberättigande

| (43) | Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 44. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar stödberättigande. Exporterande tillverkare och exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, har tillgång till förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. |
| --- | --- |

(43)

Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 44. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar stödberättigande. Exporterande tillverkare och exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, har tillgång till förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.

c)   Praktiskt genomförande

| (44) | Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:
  i)   Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.
  ii)   Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.
  iii)   Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.
  iv)   Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.
  v)   Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem, har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.
  vi)   Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). |
| --- | --- |

(44)

Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:

i)   Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.

ii)   Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.

iii)   Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.

iv)   Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.

v)   Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem, har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.

vi)   Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).

| (45) | Under undersökningsperioden erhöll två företag förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Dessa företag utnyttjade ett av delsystemen, nämligen förhandstillstånd för fysisk export. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara. |
| --- | --- |

(45)

Under undersökningsperioden erhöll två företag förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Dessa företag utnyttjade ett av delsystemen, nämligen förhandstillstånd för fysisk export. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara.

| (46) | För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitlen 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden. |
| --- | --- |

(46)

För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitlen 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden.

| (47) | När det gäller det delsystem som de berörda företagen använde under undersökningsperioden, dvs. det för fysisk export, fastställer Indiens myndigheter volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter inklusive den berörda produkten. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller det delsystem som de berörda företagen använde under undersökningsperioden, dvs. det för fysisk export, fastställer Indiens myndigheter volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter inklusive den berörda produkten.

| (48) | Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera). |
| --- | --- |

(48)

Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera).

| (49) | Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av Indiens myndigheter antingen inte uppfylldes eller ännu inte hade prövats i praktiken. |
| --- | --- |

(49)

Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av Indiens myndigheter antingen inte uppfylldes eller ännu inte hade prövats i praktiken.

| (50) | Ett av de undersökta företagen upprätthöll inte ett system som gjorde det möjligt att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i vilka mängder, något som det skulle ha gjort enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 (tillägg 23) och enligt avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen. Faktum är att det inte fanns något register över den faktiska förbrukningen. De ändringar när det gäller förvaltningen av utrikeshandelspolitiken för perioden 2004–2009 som började gälla hösten 2005 (obligatorisk inlämning av förbrukningsregister till de indiska myndigheterna i samband med inlösen av licensen) har ännu inte tillämpats på detta företag. Det gick därför inte i detta skede att kontrollera om den nya bestämmelsen hade genomförts. |
| --- | --- |

(50)

Ett av de undersökta företagen upprätthöll inte ett system som gjorde det möjligt att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten och i vilka mängder, något som det skulle ha gjort enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 (tillägg 23) och enligt avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen. Faktum är att det inte fanns något register över den faktiska förbrukningen. De ändringar när det gäller förvaltningen av utrikeshandelspolitiken för perioden 2004–2009 som började gälla hösten 2005 (obligatorisk inlämning av förbrukningsregister till de indiska myndigheterna i samband med inlösen av licensen) har ännu inte tillämpats på detta företag. Det gick därför inte i detta skede att kontrollera om den nya bestämmelsen hade genomförts.

| (51) | När det gäller det andra företaget förde det ett visst register över produktionen och förbrukningen. Registret över förbrukningen under undersökningsperioden fanns emellertid inte tillgängligt och det gick därför inte att kontrollera bland annat förbrukningsuppgifter i syfte att fastställa vilka insatsvaror, och i vilka mängder, som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten, enligt vad som föreskrivs i dokumentet om utrikeshandelspolitiken (tillägg 23). När det gäller de kontrollkrav som avses i skäl 46 fanns det ingen dokumentation hos företaget som visade hur denna certifieringsprocess gick till. Det fanns ingen revisionsplan eller någon annan dokumentation av den revision som gjordes (t.ex. en revisionsrapport) och inga bevarade uppgifter om den metod som användes och de särskilda krav som gällde för detta omfattande arbete, som kräver detaljerade tekniska kunskaper om tillverkningsprocesser. Det anses därför att den exportör som är föremål för undersökningen inte har kunnat påvisa att de relevanta bestämmelserna inom ramen för utrikeshandelspolitiken har uppfyllts. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller det andra företaget förde det ett visst register över produktionen och förbrukningen. Registret över förbrukningen under undersökningsperioden fanns emellertid inte tillgängligt och det gick därför inte att kontrollera bland annat förbrukningsuppgifter i syfte att fastställa vilka insatsvaror, och i vilka mängder, som förbrukades vid tillverkningen av exportprodukten, enligt vad som föreskrivs i dokumentet om utrikeshandelspolitiken (tillägg 23). När det gäller de kontrollkrav som avses i skäl 46 fanns det ingen dokumentation hos företaget som visade hur denna certifieringsprocess gick till. Det fanns ingen revisionsplan eller någon annan dokumentation av den revision som gjordes (t.ex. en revisionsrapport) och inga bevarade uppgifter om den metod som användes och de särskilda krav som gällde för detta omfattande arbete, som kräver detaljerade tekniska kunskaper om tillverkningsprocesser. Det anses därför att den exportör som är föremål för undersökningen inte har kunnat påvisa att de relevanta bestämmelserna inom ramen för utrikeshandelspolitiken har uppfyllts.

d)   Slutsatser om systemet för förhandstillstånd

| (52) | Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån. |
| --- | --- |

(52)

Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån.

| (53) | Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera. |
| --- | --- |

(53)

Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera.

| (54) | Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). |
| --- | --- |

(54)

Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen).

| (55) | Detta delsystem är således utjämningsbart. |
| --- | --- |

(55)

Detta delsystem är således utjämningsbart.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (56) | Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta avseende ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor uppfylldes inte i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den för stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt. |
| --- | --- |

(56)

Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta avseende ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor uppfylldes inte i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den för stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt.

| (57) | Subventionsbeloppen för de företag som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(57)

Subventionsbeloppen för de företag som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (58) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden uppgår till 0,8 % respektive 1,5 %. |
| --- | --- |

(58)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden uppgår till 0,8 % respektive 1,5 %.

3.4   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS)

| (59) | Undersökningen visade att två av företagen eller grupperna av företag i urvalet använde detta system under undersökningsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara. Det ansågs därför inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system bör utjämnas inom ramen för denna undersökning. |
| --- | --- |

(59)

Undersökningen visade att två av företagen eller grupperna av företag i urvalet använde detta system under undersökningsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara. Det ansågs därför inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system bör utjämnas inom ramen för denna undersökning.

3.5   Systemet med exportorienterade företag (EOUS)

| (60) | Man fann att ett av företagen i urvalet hade status som ett exportorienterat företag och tog emot subventioner under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(60)

Man fann att ett av företagen i urvalet hade status som ett exportorienterat företag och tog emot subventioner under undersökningsperioden.

a)   Rättslig grund

| (61) | Systemet med exportorienterade företag beskrivs närmare i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 samt i kapitel 6 i förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014. |
| --- | --- |

(61)

Systemet med exportorienterade företag beskrivs närmare i kapitel 6 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 samt i kapitel 6 i förfarandehandboken (volym I) för 2004–2009 respektive 2009–2014.

b)   Stödberättigande

| (62) | Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om investeringar i anläggningstillgångar för att kunna omfattas av systemet med exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(62)

Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster inrättas inom ramen för systemet för exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om investeringar i anläggningstillgångar för att kunna omfattas av systemet med exportorienterade företag.

c)   Praktiskt genomförande

| (63) | Exportorienterade företag kan ligga och vara etablerade var som helst i Indien. |
| --- | --- |

(63)

Exportorienterade företag kan ligga och vara etablerade var som helst i Indien.

| (64) | En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan kommer det att underrättas om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år. Det kan därefter förlängas för ytterligare perioder. |
| --- | --- |

(64)

En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bl.a. planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan kommer det att underrättas om villkoren för godkännandet. Godkännandet som ett företag enligt systemet för exportorienterade företag gäller i fem år. Det kan därefter förlängas för ytterligare perioder.

| (65) | En mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag är enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (5 år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor. |
| --- | --- |

(65)

En mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag är enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (5 år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor.

| (66) | Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:






  i) | Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning, framställning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer. |
| --- | --- | --- |

(66)

Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:

i)

Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning, framställning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer.

| ii) | Befrielse från punktskatt på varor som anskaffats på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

ii)

Befrielse från punktskatt på varor som anskaffats på den inhemska marknaden.

| iii) | Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som köpts på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

iii)

Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som köpts på den inhemska marknaden.

| iv) | Möjlighet till försäljning av en del av produktionen på den inhemska marknaden, upp till 50 % av fob-värdet på exporten, förutsatt att nettoinkomsterna av utländsk valuta är positiva efter det att de förmånliga skatterna betalats, dvs. punktskatter på de färdiga produkterna. |
| --- | --- |

iv)

Möjlighet till försäljning av en del av produktionen på den inhemska marknaden, upp till 50 % av fob-värdet på exporten, förutsatt att nettoinkomsterna av utländsk valuta är positiva efter det att de förmånliga skatterna betalats, dvs. punktskatter på de färdiga produkterna.

| v) | Delvis återbetalning av den avgift som betalats för bränsle som köpts hos inhemska oljebolag. |
| --- | --- |

v)

Delvis återbetalning av den avgift som betalats för bränsle som köpts hos inhemska oljebolag.

| vi) | Befrielse, för en tioårsperiod efter det att verksamheten inletts, från inkomstskatt som normalt ska betalas på vinster från exportförsäljning enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen. |
| --- | --- |

vi)

Befrielse, för en tioårsperiod efter det att verksamheten inletts, från inkomstskatt som normalt ska betalas på vinster från exportförsäljning enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen.

| (67) | Företag som bedriver verksamhet inom ramen för detta system utgör slutna enheter under övervakning av tulltjänstemän. |
| --- | --- |

(67)

Företag som bedriver verksamhet inom ramen för detta system utgör slutna enheter under övervakning av tulltjänstemän.

| (68) | Dessa företag ska enligt lag föra korrekta räkenskaper över all import, förbrukning och användning av samtliga importerade material och all export i enlighet med den relevanta bestämmelsen i förfarandehandboken (volym I) för 2009–2014. Dessa räkenskaper ska lämnas in regelbundet till de behöriga myndigheterna i Indien i form av kvartals- och årsvisa lägesrapporter. |
| --- | --- |

(68)

Dessa företag ska enligt lag föra korrekta räkenskaper över all import, förbrukning och användning av samtliga importerade material och all export i enlighet med den relevanta bestämmelsen i förfarandehandboken (volym I) för 2009–2014. Dessa räkenskaper ska lämnas in regelbundet till de behöriga myndigheterna i Indien i form av kvartals- och årsvisa lägesrapporter.

| (69) | Enligt det relevanta avsnittet i förfarandehandboken (volym I) för 2009–2014 är ett exportorienterat företag emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden eller lager. |
| --- | --- |

(69)

Enligt det relevanta avsnittet i förfarandehandboken (volym I) för 2009–2014 är ett exportorienterat företag emellertid aldrig skyldigt att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och företagets export, överföringar till andra enheter, försäljning på den inhemska marknaden eller lager.

| (70) | Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tjänsteman från tull- och punktskatteförvaltningen. |
| --- | --- |

(70)

Produkter som sålts på den inhemska marknaden avsänds och registreras genom egenhändigt intygande. Ett exportorienterat företags avsändning av exportprodukter övervakas av en tjänsteman från tull- och punktskatteförvaltningen.

| (71) | I detta fall använde en av de samarbetsvilliga exportörerna i urvalet systemet med exportorienterade företag. Denna samarbetsvilliga exportör tillämpade systemet för att importera råmaterial, förbrukningsvaror och kapitalvaror utan betalning av importtullar, för att köpa varor på den inhemska marknaden utan betalning av punktskatt och få återbetalning av omsättningsskatt, och för att sälja en del av produktionen på den inhemska marknaden. Den samarbetsvilliga exportören utnyttjade därmed samtliga förmåner som beskrivs i leden i–vi i skäl 66. När det gäller befrielse från inkomstskatt enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen visade undersökningen emellertid att företaget från och med den 1 april 2010 inte längre skulle vara berättigat till detta undantag. Följaktligen beaktades inte reglerna om befrielse från inkomstskatt för exportorienterade företag ytterligare i denna undersökning. |
| --- | --- |

(71)

I detta fall använde en av de samarbetsvilliga exportörerna i urvalet systemet med exportorienterade företag. Denna samarbetsvilliga exportör tillämpade systemet för att importera råmaterial, förbrukningsvaror och kapitalvaror utan betalning av importtullar, för att köpa varor på den inhemska marknaden utan betalning av punktskatt och få återbetalning av omsättningsskatt, och för att sälja en del av produktionen på den inhemska marknaden. Den samarbetsvilliga exportören utnyttjade därmed samtliga förmåner som beskrivs i leden i–vi i skäl 66. När det gäller befrielse från inkomstskatt enligt avsnitt 10B i inkomstskattelagen visade undersökningen emellertid att företaget från och med den 1 april 2010 inte längre skulle vara berättigat till detta undantag. Följaktligen beaktades inte reglerna om befrielse från inkomstskatt för exportorienterade företag ytterligare i denna undersökning.

d)   Slutsatser om systemet med exportorienterade företag

| (72) | Undantaget för ett exportorienterat företag från tre typer av importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) samt återbetalningen av omsättningsskatt utgör finansiella bidrag från de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Intäkter som, om detta system inte fanns, skulle ha tillfallit staten bortfaller, vilket innebär att det exportorienterade företaget beviljas en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom företagets likviditet förbättrades genom att det inte behövde betala tullar som normal sett skulle ha tagits ut och genom att det återfick omsättningsskatt. |
| --- | --- |

(72)

Undantaget för ett exportorienterat företag från tre typer av importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) samt återbetalningen av omsättningsskatt utgör finansiella bidrag från de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Intäkter som, om detta system inte fanns, skulle ha tillfallit staten bortfaller, vilket innebär att det exportorienterade företaget beviljas en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom företagets likviditet förbättrades genom att det inte behövde betala tullar som normal sett skulle ha tagits ut och genom att det återfick omsättningsskatt.

| (73) | Befrielsen från punktskatt och den motsvarande importtullen innebär dock inte att offentliga intäkter som normalt sett skulle har kommit in bortfaller. De punktskatter och tilläggstullar som betalas kan användas som kredit för avräkning av framtida tullar (det s.k. Cenvat-systemet), som är ett system som kan jämföras med moms och som gör det möjligt för indiska företag att avräkna skatter på inköp med skatter som ska betalas vid försäljning. Dessa avgifter är därför inte slutgiltiga. Med hjälp av en kredit enligt Cenvat-systemet behöver slutgiltig tull bara betalas på förädlingsvärdet, inte på insatsvarorna. |
| --- | --- |

(73)

Befrielsen från punktskatt och den motsvarande importtullen innebär dock inte att offentliga intäkter som normalt sett skulle har kommit in bortfaller. De punktskatter och tilläggstullar som betalas kan användas som kredit för avräkning av framtida tullar (det s.k. Cenvat-systemet), som är ett system som kan jämföras med moms och som gör det möjligt för indiska företag att avräkna skatter på inköp med skatter som ska betalas vid försäljning. Dessa avgifter är därför inte slutgiltiga. Med hjälp av en kredit enligt Cenvat-systemet behöver slutgiltig tull bara betalas på förädlingsvärdet, inte på insatsvarorna.

| (74) | Endast befrielsen från grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning samt återbetalningen av den statliga omsättningsskatten utgör därför subventioner enligt artikel 3 i grundförordningen. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. För att få dessa förmåner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2009–2014 ett oeftergivligt villkor att ett exportorienterat företag syftar till export. |
| --- | --- |

(74)

Endast befrielsen från grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning samt återbetalningen av den statliga omsättningsskatten utgör därför subventioner enligt artikel 3 i grundförordningen. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. För att få dessa förmåner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2009–2014 ett oeftergivligt villkor att ett exportorienterat företag syftar till export.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (75) | Den utjämningsbara förmånen motsvarar följaktligen avskrivning av importtullar, grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning, som normalt sett tas ut vid import samt återbetalningen av statlig omsättningsskatt, under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Den utjämningsbara förmånen motsvarar följaktligen avskrivning av importtullar, grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning, som normalt sett tas ut vid import samt återbetalningen av statlig omsättningsskatt, under undersökningsperioden.

i)   Befrielse från importtull (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull, skatt för sekundär och högre utbildning) och återbetalning av statlig omsättningsskatt i fråga om råvaror och förbrukningsvaror

| (76) | Subventionsbeloppet för den exportör som använde systemet med exportorienterade företag beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) på de material som det exportorienterade företaget importerat som helhet och den omsättningsskatt som återbetalats under undersökningsperioden. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den relevanta exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. För det berörda företaget uppgick den subventionsmarginal som erhållits inom ramen för systemet med exportorienterade företag till 4,3 %. |
| --- | --- |

(76)

Subventionsbeloppet för den exportör som använde systemet med exportorienterade företag beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull och skatt för sekundär och högre utbildning) på de material som det exportorienterade företaget importerat som helhet och den omsättningsskatt som återbetalats under undersökningsperioden. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den relevanta exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. För det berörda företaget uppgick den subventionsmarginal som erhållits inom ramen för systemet med exportorienterade företag till 4,3 %.

ii)   Befrielse från importtull (grundläggande tull, utbildningsskatt på tull, skatt för sekundär och högre utbildning) i fråga om kapitalvaror

| (77) | Kapitalvaror ingår inte fysiskt i de färdiga varorna. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen för det berörda företaget på grundval av de obetalda tullarna på importerade kapitalvaror fördelat över en period som motsvarade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i ett av de undersökta företagen. Det beräknade beloppet tillskrivs sedan undersökningsperioden och justeras genom tillägg av ränta under denna period i syfte att avspegla värdet av förmånen över tiden och därför fastställa det fulla värdet av förmånen enligt detta system för mottagaren. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över lämplig exportomsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteterna. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen för det berörda företaget var försumbar. |
| --- | --- |

(77)

Kapitalvaror ingår inte fysiskt i de färdiga varorna. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades förmånen för det berörda företaget på grundval av de obetalda tullarna på importerade kapitalvaror fördelat över en period som motsvarade den normala avskrivningsperioden för sådana kapitalvaror i ett av de undersökta företagen. Det beräknade beloppet tillskrivs sedan undersökningsperioden och justeras genom tillägg av ränta under denna period i syfte att avspegla värdet av förmånen över tiden och därför fastställa det fulla värdet av förmånen enligt detta system för mottagaren. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över lämplig exportomsättning under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionerna var knutna till exportresultatet och inte beviljades på grundval av de tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteterna. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen för det berörda företaget var försumbar.

3.6   Exportkreditsystemet (ECS)

a)   Rättslig grund

| (78) | Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse DBOD nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta) och cirkulärskrivelse DBOD nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008–09 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta), som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(78)

Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse DBOD nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta) och cirkulärskrivelse DBOD nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008–09 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta), som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.

b)   Stödberättigande

| (79) | Exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(79)

Exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (80) | Inom ramen för detta system fastställer Indiens centralbank de obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning, som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering. |
| --- | --- |

(80)

Inom ramen för detta system fastställer Indiens centralbank de obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning, som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering.

| (81) | Cirkulärskrivelserna från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till mer förmånliga räntesatser än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”), som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. Ränteskillnaden kan vara mindre för företag med god kreditvärdighet. Företag med hög kreditvärdighet kanske till och med skulle kunna erhålla exportkrediter och kontantkrediter på samma villkor. |
| --- | --- |

(81)

Cirkulärskrivelserna från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till mer förmånliga räntesatser än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”), som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. Ränteskillnaden kan vara mindre för företag med god kreditvärdighet. Företag med hög kreditvärdighet kanske till och med skulle kunna erhålla exportkrediter och kontantkrediter på samma villkor.

| (82) | Man fann att ett av företagen använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(82)

Man fann att ett av företagen använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om exportkreditsystemet

| (83) | De förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser (se skäl 78) kan minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs på rent marknadsmässiga villkor, och de innebär i detta fall att denna exportör erhåller en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen. Exportfinansiering är inte i sig säkrare än finansiering för den inhemska marknaden. Den betraktas faktiskt normalt som mer riskfylld, och beslut om den säkerhet som krävs för en viss kredit, oavsett finansieringsändamålet, fattas på rent affärsmässiga grunder av varje enskild affärsbank. Ränteskillnaderna mellan olika banker är en följd av centralbankens metod att fastställa maximala utlåningsräntor för varje enskild affärsbank. |
| --- | --- |

(83)

De förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser (se skäl 78) kan minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs på rent marknadsmässiga villkor, och de innebär i detta fall att denna exportör erhåller en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen. Exportfinansiering är inte i sig säkrare än finansiering för den inhemska marknaden. Den betraktas faktiskt normalt som mer riskfylld, och beslut om den säkerhet som krävs för en viss kredit, oavsett finansieringsändamålet, fattas på rent affärsmässiga grunder av varje enskild affärsbank. Ränteskillnaderna mellan olika banker är en följd av centralbankens metod att fastställa maximala utlåningsräntor för varje enskild affärsbank.

| (84) | Trots att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att varken artikel 3.1 a iv i grundförordningen eller WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att de indiska myndigheterna ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention ska anses föreligga, utan endast att det föreligger statliga instruktioner att utföra de funktioner som räknas upp i artikel 3.1 a i, ii eller iii i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 2 b i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, följer mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av den indiska regeringen. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i enlighet med artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen, i det att affärsbankerna är bundna av de villkor den föreskriver, däribland de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som anges i artikel 3.1 a i i grundförordningen, i detta fall att tillhandahålla lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle normalt ligga inom myndigheternas kompetens och skiljer sig egentligen inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen, eftersom de förmånliga räntesatserna endast är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner och således är knutna till exportresultat. |
| --- | --- |

(84)

Trots att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att varken artikel 3.1 a iv i grundförordningen eller WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att de indiska myndigheterna ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention ska anses föreligga, utan endast att det föreligger statliga instruktioner att utföra de funktioner som räknas upp i artikel 3.1 a i, ii eller iii i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av ”offentliga myndigheter” i artikel 2 b i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, följer mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av den indiska regeringen. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i enlighet med artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen, i det att affärsbankerna är bundna av de villkor den föreskriver, däribland de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som anges i artikel 3.1 a i i grundförordningen, i detta fall att tillhandahålla lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle normalt ligga inom myndigheternas kompetens och skiljer sig egentligen inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen, eftersom de förmånliga räntesatserna endast är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner och således är knutna till exportresultat.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (85) | Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för de exportkrediter som använts under undersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om det berörda företaget hade använt normala affärskrediter. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(85)

Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för de exportkrediter som använts under undersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om det berörda företaget hade använt normala affärskrediter. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (86) | Den subventionsmarginal som fastställs inom ramen för detta system för företaget under undersökningsperioden uppgår till 0,4 %. |
| --- | --- |

(86)

Den subventionsmarginal som fastställs inom ramen för detta system för företaget under undersökningsperioden uppgår till 0,4 %.

3.7   Storleken på de utjämningsbara subventionerna

| (87) | På grundval av resultaten av undersökningen fastställdes storleken på de utjämningsbara subventionerna, uttryckt i procent av värdet, till mellan 3,3 % och 4,3 % enligt följande:










  System→ | DEPBS (4) | AAS (4) | EOU (4) | ECS (4) | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FÖRETAG |
| Chandan Steel Ltd | 1,5 % | 1,5 % | | 0,4 % | 3,4 % |
| Venusgruppen | 2,6 % till 3,4 % | 0 till 0,8 % | | | 3,3 % (5) |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | | | 4,3 % | | 4,3 % |

(87)

På grundval av resultaten av undersökningen fastställdes storleken på de utjämningsbara subventionerna, uttryckt i procent av värdet, till mellan 3,3 % och 4,3 % enligt följande:

System→

DEPBS (4)

AAS (4)

EOU (4)

ECS (4)

Totalt

FÖRETAG

Chandan Steel Ltd

1,5 %

1,5 %

0,4 %

3,4 %

Venusgruppen

2,6 % till 3,4 %

0 till 0,8 %

3,3 % (5)

Viraj Profiles Vpl. Ltd

4,3 %

4,3 %

| (88) | Subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, beräknad på grundval av det vägda genomsnittet av de subventionsmarginaler som fastställts för de samarbetsvilliga företagen i stickprovet och i enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen, uppgår till 4,0 %. |
| --- | --- |

(88)

Subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, beräknad på grundval av det vägda genomsnittet av de subventionsmarginaler som fastställts för de samarbetsvilliga företagen i stickprovet och i enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen, uppgår till 4,0 %.

| (89) | För alla andra exportörer i Indien fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. Som anges i skäl 10 visar en jämförelse mellan importdata från Eurostat och de uppgifter som de samarbetsvilliga företagen eller grupperna lämnat om de volymer av den berörda produkten som exporterats till unionen under undersökningsperioden att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var mycket hög, närmare bestämt 100 %. Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja fastställs subventionsmarginalen för samtliga icke-samarbetsvilliga företag till samma nivå som för det företag som har den högsta individuella marginalen, dvs. 4,3 %. |
| --- | --- |

(89)

För alla andra exportörer i Indien fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. Som anges i skäl 10 visar en jämförelse mellan importdata från Eurostat och de uppgifter som de samarbetsvilliga företagen eller grupperna lämnat om de volymer av den berörda produkten som exporterats till unionen under undersökningsperioden att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var mycket hög, närmare bestämt 100 %. Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja fastställs subventionsmarginalen för samtliga icke-samarbetsvilliga företag till samma nivå som för det företag som har den högsta individuella marginalen, dvs. 4,3 %.

4.   UNIONSINDUSTRIN

4.1   Produktionen i unionen

| (90) | Följande unionstillverkares produktion beaktades när produktionsvolymen i unionen skulle fastställas:






  — | Åtta tillverkare på vars vägnar klagomålet ingavs. |
| --- | --- | --- |

(90)

Följande unionstillverkares produktion beaktades när produktionsvolymen i unionen skulle fastställas:

—

Åtta tillverkare på vars vägnar klagomålet ingavs.

| — | Fyra tillverkare som stödde förfarandet. |
| --- | --- |

—

Fyra tillverkare som stödde förfarandet.

| — | Tolv andra unionstillverkare som namngavs i klagomålet, som varken var klagande eller stödde förfarandet men som inte heller motsatte sig undersökningen. |
| --- | --- |

—

Tolv andra unionstillverkare som namngavs i klagomålet, som varken var klagande eller stödde förfarandet men som inte heller motsatte sig undersökningen.

| (91) | I denna skadeanalys omfattar unionsindustrin följaktligen sammanlagt 24 företag. |
| --- | --- |

(91)

I denna skadeanalys omfattar unionsindustrin följaktligen sammanlagt 24 företag.

4.2   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (92) | Som anges i skäl 17 valdes fyra företag ut bland de tillverkare som gav sig till känna till kommissionen och som, enligt vad som angavs i tillkännagivandet om inledande, lämnade grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Som anges i skäl 17 valdes fyra företag ut bland de tillverkare som gav sig till känna till kommissionen och som, enligt vad som angavs i tillkännagivandet om inledande, lämnade grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden.

| (93) | De fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 62 % av unionsindustrins totala produktion under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

De fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 62 % av unionsindustrins totala produktion under undersökningsperioden.

5.   SKADA

5.1   Inledande anmärkningar

| (94) | Skadan har bedömts utifrån uppgifter om utvecklingstendenserna när det gäller produktion, produktionskapacitet, försäljning, marknadsandel och tillväxt som samlats in för hela unionsindustrin samt utvecklingstendenserna för priser, sysselsättning, produktivitet, lönsamhet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar, lager, räntabilitet och löner som samlats in för de tillverkare i unionen som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(94)

Skadan har bedömts utifrån uppgifter om utvecklingstendenserna när det gäller produktion, produktionskapacitet, försäljning, marknadsandel och tillväxt som samlats in för hela unionsindustrin samt utvecklingstendenserna för priser, sysselsättning, produktivitet, lönsamhet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar, lager, räntabilitet och löner som samlats in för de tillverkare i unionen som ingick i urvalet.

5.2   Förbrukning i unionen

| (95) | Unionens förbrukning fastställdes på grundval av försäljningsvolymerna för den del av unionsindustrin som ingick i urvalet, de försäljningsuppgifter för de övriga unionstillverkarna som lämnades av den klagande, Eurostats uppgifter om importvolymerna på unionsmarknaden för perioden 2007–2009 och svaren på stickprovsfrågorna för undersökningsperioden. | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i unionen (i ton) | 315 143 | 285 548 | 186 198 | 202 019 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 59 | 64 |

(95)

Unionens förbrukning fastställdes på grundval av försäljningsvolymerna för den del av unionsindustrin som ingick i urvalet, de försäljningsuppgifter för de övriga unionstillverkarna som lämnades av den klagande, Eurostats uppgifter om importvolymerna på unionsmarknaden för perioden 2007–2009 och svaren på stickprovsfrågorna för undersökningsperioden.

2007

2008

2009

UP

Förbrukning i unionen (i ton)

315 143

285 548

186 198

202 019

Index (2007 = 100)

100

91

59

64

| (96) | Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen med 36 %. Mellan 2007 och 2009 minskade förbrukningen med 41 % för att sedan öka svagt med 5 procentenheter mellan 2009 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen med 36 %. Mellan 2007 och 2009 minskade förbrukningen med 41 % för att sedan öka svagt med 5 procentenheter mellan 2009 och undersökningsperioden.

| (97) | Den ekonomiska nedgången har bidragit till att förbrukningen minskat sedan 2008, då användare av den berörda produkten, t.ex. bilindustrin, tillverkare av hushållsapparater, den kemiska industrin och byggindustrin, noterade en kraftig minskning av efterfrågan på sina produkter. Under andra hälften av undersökningsperioden började marknadssituationen att förbättras något, vilket ledde till en svag uppgång i efterfrågan på den berörda produkten jämfört med första hälften av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Den ekonomiska nedgången har bidragit till att förbrukningen minskat sedan 2008, då användare av den berörda produkten, t.ex. bilindustrin, tillverkare av hushållsapparater, den kemiska industrin och byggindustrin, noterade en kraftig minskning av efterfrågan på sina produkter. Under andra hälften av undersökningsperioden började marknadssituationen att förbättras något, vilket ledde till en svag uppgång i efterfrågan på den berörda produkten jämfört med första hälften av undersökningsperioden.

5.3   Import till unionen från det berörda landet

5.3.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

| | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Indien (i ton) | 32 754 | 31 962 | 18 759 | 23 792 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 98 | 57 | 73 |
| Importens marknadsandel | 10,39 % | 11,19 % | 10,07 % | 11,78 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 108 | 97 | 113 |

2007

2008

2009

UP

Import från Indien (i ton)

32 754

31 962

18 759

23 792

Index (2007 = 100)

100

98

57

73

Importens marknadsandel

10,39 %

11,19 %

10,07 %

11,78 %

Index (2007 = 100)

100

108

97

113

| (98) | På grundval av Eurostats uppgifter för perioden 2007–2009 och svaren på stickprovsfrågorna för undersökningsperioden konstaterades att importen av den berörda produkten från Indien följde samma nedåtriktade trend som förbrukningen i EU och minskade med 27 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen skedde mellan 2008 och 2009 då importen föll med 41 procentenheter. Importen ökade därefter med 16 procentenheter mellan 2009 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(98)

På grundval av Eurostats uppgifter för perioden 2007–2009 och svaren på stickprovsfrågorna för undersökningsperioden konstaterades att importen av den berörda produkten från Indien följde samma nedåtriktade trend som förbrukningen i EU och minskade med 27 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen skedde mellan 2008 och 2009 då importen föll med 41 procentenheter. Importen ökade därefter med 16 procentenheter mellan 2009 och undersökningsperioden.

| (99) | Eftersom importen minskade med mindre än unionens förbrukning, ökade emellertid de indiska tillverkarnas marknadsandelar något från 10,39 % under 2007 till 11,78 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(99)

Eftersom importen minskade med mindre än unionens förbrukning, ökade emellertid de indiska tillverkarnas marknadsandelar något från 10,39 % under 2007 till 11,78 % under undersökningsperioden.

5.3.2   Priser för importen och prisunderskridande

| | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt importpris från Indien (euro/ton) | 3 504 | 2 908 | 2 138 | 1 971 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 83 | 61 | 56 |

2007

2008

2009

UP

Genomsnittligt importpris från Indien (euro/ton)

3 504

2 908

2 138

1 971

Index (2007 = 100)

100

83

61

56

| (100) | Det genomsnittliga importpriset för den berörda produkten från Indien minskade med 44 %, och den största minskningen ägde rum mellan 2008 och 2009 när priserna föll med 22 procentenheter. Även om denna minskning följde samma nedåtriktade trend som för råvarupriserna, måste det påpekas att under hela skadeundersökningsperioden var det genomsnittliga importpriset per enhet från Indien avsevärt mycket lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet, vilket ledde till ett kraftigt pristryck på unionens försäljningspriser. |
| --- | --- |

(100)

Det genomsnittliga importpriset för den berörda produkten från Indien minskade med 44 %, och den största minskningen ägde rum mellan 2008 och 2009 när priserna föll med 22 procentenheter. Även om denna minskning följde samma nedåtriktade trend som för råvarupriserna, måste det påpekas att under hela skadeundersökningsperioden var det genomsnittliga importpriset per enhet från Indien avsevärt mycket lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet, vilket ledde till ett kraftigt pristryck på unionens försäljningspriser.

| (101) | En jämförelse för undersökningsperioden mellan de priser fritt fabrik som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut vid försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden och de indiska exporterande tillverkarnas priser cif vid unionens gräns, efter justering för kostnader för lossning och tullklarering, visade på ett prisunderskridande på mellan 16,7 % och 18,2 %. |
| --- | --- |

(101)

En jämförelse för undersökningsperioden mellan de priser fritt fabrik som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut vid försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden och de indiska exporterande tillverkarnas priser cif vid unionens gräns, efter justering för kostnader för lossning och tullklarering, visade på ett prisunderskridande på mellan 16,7 % och 18,2 %.

5.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (102) | I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade undersökningen av den indiska subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en analys av alla relevanta ekonomiska faktorer som har betydelse för unionsindustrins tillstånd mellan 2007 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade undersökningen av den indiska subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en analys av alla relevanta ekonomiska faktorer som har betydelse för unionsindustrins tillstånd mellan 2007 och undersökningsperioden.

5.4.1   Uppgifter om unionsindustrin som helhet

a)   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 296 576 | 262 882 | 159 397 | 170 557 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 89 | 54 | 58 |
| Produktionskapacitet (ton) | 478 174 | 491 016 | 486 755 | 476 764 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 103 | 102 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande | 62 % | 54 % | 33 % | 36 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 86 | 53 | 58 |

2007

2008

2009

UP

Produktionsvolym (i ton)

296 576

262 882

159 397

170 557

Index (2007 = 100)

100

89

54

58

Produktionskapacitet (ton)

478 174

491 016

486 755

476 764

Index (2007 = 100)

100

103

102

100

Kapacitetsutnyttjande

62 %

54 %

33 %

36 %

Index (2007 = 100)

100

86

53

58

| (103) | Mellan 2007 och undersökningsperioden minskade unionsindustrins sammanlagda produktionsvolym med 42 % samtidigt som produktionskapaciteten var oförändrad, vilket ledde till att kapacitetsutnyttjandet minskade med 26 procentenheter. Produktionsvolymen minskade med mer än förbrukningen i unionen som minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Mellan 2007 och undersökningsperioden minskade unionsindustrins sammanlagda produktionsvolym med 42 % samtidigt som produktionskapaciteten var oförändrad, vilket ledde till att kapacitetsutnyttjandet minskade med 26 procentenheter. Produktionsvolymen minskade med mer än förbrukningen i unionen som minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden.

b)   Försäljningsvolym och marknadsandel

| | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym i EU (i ton) | 255 300 | 230 344 | 154 602 | 164 191 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 90 | 61 | 64 |
| Marknadsandel (% av unionens förbrukning) | 81 % | 81 % | 83 % | 81 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 102 | 100 |

2007

2008

2009

UP

Försäljningsvolym i EU (i ton)

255 300

230 344

154 602

164 191

Index (2007 = 100)

100

90

61

64

Marknadsandel (% av unionens förbrukning)

81 %

81 %

83 %

81 %

Index (2007 = 100)

100

100

102

100

| (104) | Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten vid försäljning till den första oberoende kunden på unionsmarknaden minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen ägde rum mellan 2008 och 2009 när försäljningen föll med 29 procentenheter. Därefter ökade försäljningen något med 3 procentenheter mellan 2009 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(104)

Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten vid försäljning till den första oberoende kunden på unionsmarknaden minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen ägde rum mellan 2008 och 2009 när försäljningen föll med 29 procentenheter. Därefter ökade försäljningen något med 3 procentenheter mellan 2009 och undersökningsperioden.

| (105) | Unionsindustrins marknadsandelar låg kvar på en stabil nivå runt 81 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(105)

Unionsindustrins marknadsandelar låg kvar på en stabil nivå runt 81 % under skadeundersökningsperioden.

c)   Tillväxt

| (106) | Eftersom både unionens förbrukning och unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden förblev unionsindustrins marknadsandelar oförändrade på 81 %. |
| --- | --- |

(106)

Eftersom både unionens förbrukning och unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 36 % under skadeundersökningsperioden förblev unionsindustrins marknadsandelar oförändrade på 81 %.

d)   Storleken på den faktiska subventionsmarginalen

| (107) | Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna för den subventionerade importen från Indien kan verkningarna för unionsindustrin av de faktiska subventionsmarginalerna inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(107)

Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna för den subventionerade importen från Indien kan verkningarna för unionsindustrin av de faktiska subventionsmarginalerna inte anses vara försumbara.

5.4.2   Uppgifter om de unionstillverkare som ingick i urvalet

a)   Lager

| (108) | Eftersom unionsindustrins tillverkning främst sker på beställning kan lagernivån inte anses vara en viktig indikator för fastställande av skada. Tendenserna när det gäller lagernivåerna nämns därför endast upplysningsvis. Uppgifterna nedan berör endast de företag som ingick i urvalet och motsvarar lagervolymen vid utgången av varje period. | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nivån på utgående lager (i ton) | 25 315 | 27 736 | 24 032 | 19 730 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 110 | 95 | 78 |

(108)

Eftersom unionsindustrins tillverkning främst sker på beställning kan lagernivån inte anses vara en viktig indikator för fastställande av skada. Tendenserna när det gäller lagernivåerna nämns därför endast upplysningsvis. Uppgifterna nedan berör endast de företag som ingick i urvalet och motsvarar lagervolymen vid utgången av varje period.

2007

2008

2009

UP

Nivån på utgående lager (i ton)

25 315

27 736

24 032

19 730

Index (2007 = 100)

100

110

95

78

| (109) | Lagervolymen minskade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Uttryckt i procent av produktionen ökade den däremot från 16 % till 19,5 %. |
| --- | --- |

(109)

Lagervolymen minskade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Uttryckt i procent av produktionen ökade den däremot från 16 % till 19,5 %.

b)   Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad

| | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris för unionsindustrin (i euro) | 4 478 | 3 615 | 2 507 | 2 521 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 81 | 56 | 56 |
| Tillverkningskostad per enhet | 4 003 | 3 408 | 2 900 | 2 773 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 85 | 72 | 69 |

2007

2008

2009

UP

Genomsnittligt försäljningspris för unionsindustrin (i euro)

4 478

3 615

2 507

2 521

Index (2007 = 100)

100

81

56

56

Tillverkningskostad per enhet

4 003

3 408

2 900

2 773

Index (2007 = 100)

100

85

72

69

| (110) | Unionsindustrins genomsnittliga priser per enhet till icke-närstående kunder på unionsmarknaden minskade med 44 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den största minskningen ägde rum mellan 2008 och 2009 när priserna föll med 25 procentenheter. En del av denna minskning berodde emellertid på att tillverkningskostnaden per enhet för den berörda produkten föll med 31 % under skadeundersökningsperioden. De minskade enhetskostnaderna berodde främst på lägre råvarupriser. Denna minskning utjämnades något av den ökade andelen fasta kostnader per tillverkad enhet, vilket berodde på det lägre kapacitetsutnyttjandet. |
| --- | --- |

(110)

Unionsindustrins genomsnittliga priser per enhet till icke-närstående kunder på unionsmarknaden minskade med 44 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den största minskningen ägde rum mellan 2008 och 2009 när priserna föll med 25 procentenheter. En del av denna minskning berodde emellertid på att tillverkningskostnaden per enhet för den berörda produkten föll med 31 % under skadeundersökningsperioden. De minskade enhetskostnaderna berodde främst på lägre råvarupriser. Denna minskning utjämnades något av den ökade andelen fasta kostnader per tillverkad enhet, vilket berodde på det lägre kapacitetsutnyttjandet.

c)   Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnader

| | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 1 044 | 1 007 | 947 | 885 |
| Index | 100 | 97 | 91 | 85 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 149 | 141 | 97 | 115 |
| Index | 100 | 94 | 65 | 77 |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 47 686 | 48 062 | 47 131 | 49 972 |
| Index | 100 | 101 | 99 | 105 |

2007

2008

2009

UP

Antal anställda

1 044

1 007

947

885

Index

100

97

91

85

Produktivitet (ton/anställd)

149

141

97

115

Index

100

94

65

77

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

47 686

48 062

47 131

49 972

Index

100

101

99

105

| (111) | Antalet anställda minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden till följd av nedskärningarna i unionsindustrin. |
| --- | --- |

(111)

Antalet anställda minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden till följd av nedskärningarna i unionsindustrin.

| (112) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade svagt med 5 % under skadeundersökningsperioden. Detta betraktas som en naturlig ökning och är lägre än inflationen under skadeundersökningsperioden. Dessutom bör det noteras att arbetskraftskostnader inte utgör en väsentlig del av den totala tillverkningskostnaden för stänger av rostfritt stål. |
| --- | --- |

(112)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade svagt med 5 % under skadeundersökningsperioden. Detta betraktas som en naturlig ökning och är lägre än inflationen under skadeundersökningsperioden. Dessutom bör det noteras att arbetskraftskostnader inte utgör en väsentlig del av den totala tillverkningskostnaden för stänger av rostfritt stål.

d)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet på försäljningen i EU (i procent av nettoförsäljningen) | 9,5 % | 3,5 % | –12,8 % | –7,9 % |
| Index | 100 | 37 | – 135 | –83 |
| Kassaflöde (i euro) | 44 464 193 | 13 280 433 | –12 678 708 | –3 063 190 |
| Index | 100 | 30 | –29 | –7 |
| Investeringar (1 000euro) | 18 085 847 | 15 714 829 | 4 341 909 | 4 198 607 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 87 | 24 | 23 |
| Räntabilitet | 101 % | 25 % | –50 % | –33 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 25 | –49 | –32 |

2007

2008

2009

UP

Lönsamhet på försäljningen i EU (i procent av nettoförsäljningen)

9,5 %

3,5 %

–12,8 %

–7,9 %

Index

100

37

– 135

–83

Kassaflöde (i euro)

44 464 193

13 280 433

–12 678 708

–3 063 190

Index

100

30

–29

–7

Investeringar (1 000euro)

18 085 847

15 714 829

4 341 909

4 198 607

Index (2007 = 100)

100

87

24

23

Räntabilitet

101 %

25 %

–50 %

–33 %

Index (2007 = 100)

100

25

–49

–32

| (113) | Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden försämrades lönsamheten kraftigt och rasade från en vinst på mer än 9 % under 2007 till en förlust på nästan 8 % under undersökningsperioden. Det största vinstfallet inträffade mellan 2008 och 2009 och uppgick till mer än 16 procentenheter. |
| --- | --- |

(113)

Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden försämrades lönsamheten kraftigt och rasade från en vinst på mer än 9 % under 2007 till en förlust på nästan 8 % under undersökningsperioden. Det största vinstfallet inträffade mellan 2008 och 2009 och uppgick till mer än 16 procentenheter.

| (114) | Nettokassaflödet från försäljningen av den likadana produkten minskade med 107 % mellan 2007 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Nettokassaflödet från försäljningen av den likadana produkten minskade med 107 % mellan 2007 och undersökningsperioden.

| (115) | De årliga investeringarna i tillverkningen av den likadana produkten minskade med 77 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(115)

De årliga investeringarna i tillverkningen av den likadana produkten minskade med 77 % under skadeundersökningsperioden.

| (116) | Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde den negativa lönsamhetstrenden och minskade med 134 procentenheter. |
| --- | --- |

(116)

Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde den negativa lönsamhetstrenden och minskade med 134 procentenheter.

| (117) | Det fanns inga indikationer på att industrins kapitalanskaffningsförmåga försämrades under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Det fanns inga indikationer på att industrins kapitalanskaffningsförmåga försämrades under skadeundersökningsperioden.

5.5   Slutsats om skada

| (118) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades nästan alla skadeindikatorer för unionsindustrin negativt. |
| --- | --- |

(118)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades nästan alla skadeindikatorer för unionsindustrin negativt.

| (119) | Förbrukningen i unionen minskade med 36 %, unionsindustrins försäljningsvolym föll med 36 % och kapacitetsutnyttjandet minskade med 42 %. För de unionstillverkare som ingick i urvalet minskade försäljningspriserna per enhet med 44 % till en nivå under tillverkningskostnaden. De följde prisnedgången för den indiska importen i syfte att upprätthålla en viss försäljnings- och produktionsvolym för att täcka de fasta kostnaderna. |
| --- | --- |

(119)

Förbrukningen i unionen minskade med 36 %, unionsindustrins försäljningsvolym föll med 36 % och kapacitetsutnyttjandet minskade med 42 %. För de unionstillverkare som ingick i urvalet minskade försäljningspriserna per enhet med 44 % till en nivå under tillverkningskostnaden. De följde prisnedgången för den indiska importen i syfte att upprätthålla en viss försäljnings- och produktionsvolym för att täcka de fasta kostnaderna.

| (120) | Lönsamheten vände från en vinst på 9,5 % under 2007 till en förlust på nästan 8 % under undersökningsperioden. Investeringar, kassaflöde och räntabilitet följde också den negativa trenden och minskade med 77 %, 107 % respektive 246 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(120)

Lönsamheten vände från en vinst på 9,5 % under 2007 till en förlust på nästan 8 % under undersökningsperioden. Investeringar, kassaflöde och räntabilitet följde också den negativa trenden och minskade med 77 %, 107 % respektive 246 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

| (121) | Endast en indikator, unionsindustrins marknadsandelar, förblev oförändrad på 81 %. |
| --- | --- |

(121)

Endast en indikator, unionsindustrins marknadsandelar, förblev oförändrad på 81 %.

| (122) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(122)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

6.1   Inledning

| (123) | I enlighet med artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen om den subventionerade importen från Indien hade vållat unionsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan skulle kunna betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den subventionerade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den subventionerade importen. |
| --- | --- |

(123)

I enlighet med artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen om den subventionerade importen från Indien hade vållat unionsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan skulle kunna betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den subventionerade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den subventionerade importen.

6.2   Verkningar av den subventionerade importen

| (124) | Importprisernas minskning med 44 % under skadeundersökningsperioden, samt de höga prisunderskridandemarginalerna på mellan 16,7 % och 18,2 % som konstaterades under undersökningsperioden, sammanföll med unionsindustrins försämrade ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(124)

Importprisernas minskning med 44 % under skadeundersökningsperioden, samt de höga prisunderskridandemarginalerna på mellan 16,7 % och 18,2 % som konstaterades under undersökningsperioden, sammanföll med unionsindustrins försämrade ekonomiska situation.

| (125) | Med hänsyn till nivån på subventionerna till de samarbetsvilliga exportörerna och den låga prisnivån på subventionerad import som väsentligt underskred unionsindustrins priser, spelade deras närvaro på unionsmarknaden en betydande roll för att ytterligare förvärra den negativa tendensen för försäljningspriserna på unionsmarknaden. Den väsentliga skada som unionsindustrin lidit visar sig främst i de låga försäljningspriserna och de dramatiska finansiella förluster som drabbade industrin. |
| --- | --- |

(125)

Med hänsyn till nivån på subventionerna till de samarbetsvilliga exportörerna och den låga prisnivån på subventionerad import som väsentligt underskred unionsindustrins priser, spelade deras närvaro på unionsmarknaden en betydande roll för att ytterligare förvärra den negativa tendensen för försäljningspriserna på unionsmarknaden. Den väsentliga skada som unionsindustrin lidit visar sig främst i de låga försäljningspriserna och de dramatiska finansiella förluster som drabbade industrin.

| (126) | De genomsnittliga priserna på importen från Indien minskade kraftigt, vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina priser för att kunna upprätthålla en viss omsättning, men till förlustbringande priser, för att åtminstone täcka de fasta kostnaderna. Detta ledde till att unionsindustrins finansiella situation försämrades kraftigt från 2008. |
| --- | --- |

(126)

De genomsnittliga priserna på importen från Indien minskade kraftigt, vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina priser för att kunna upprätthålla en viss omsättning, men till förlustbringande priser, för att åtminstone täcka de fasta kostnaderna. Detta ledde till att unionsindustrins finansiella situation försämrades kraftigt från 2008.

| (127) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den subventionerade importen från Indien, vars priser väsentligt underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden, har spelat en avgörande roll för den skada som unionsindustrin lidit, vilken framgår av industrins svåra finansiella situation och av en försämring av nästan alla skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(127)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den subventionerade importen från Indien, vars priser väsentligt underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden, har spelat en avgörande roll för den skada som unionsindustrin lidit, vilken framgår av industrins svåra finansiella situation och av en försämring av nästan alla skadeindikatorer.

6.3   Verkningar av andra faktorer

| (128) | De andra faktorer som undersöktes med avseende på orsakssamband omfattar den ekonomiska krisen, utvecklingen av förbrukningen i EU, tillverkningskostnaden, import från andra tredjeländer och exportresultaten för den del av unionsindustrin som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(128)

De andra faktorer som undersöktes med avseende på orsakssamband omfattar den ekonomiska krisen, utvecklingen av förbrukningen i EU, tillverkningskostnaden, import från andra tredjeländer och exportresultaten för den del av unionsindustrin som ingick i urvalet.

6.3.1   Den ekonomiska krisen, utvecklingen av förbrukningen i EU och tillverkningskostnaden

| (129) | Den ekonomiska nedgången bidrog till att förbrukningen minskade och till pristrycket. Den svaga efterfrågan på vissa stänger av rostfritt stål ledde till att unionsindustrins produktion minskade och bidrog delvis till nedgången i försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(129)

Den ekonomiska nedgången bidrog till att förbrukningen minskade och till pristrycket. Den svaga efterfrågan på vissa stänger av rostfritt stål ledde till att unionsindustrins produktion minskade och bidrog delvis till nedgången i försäljningspriserna.

| (130) | Under normala ekonomiska förhållanden och i avsaknad av ett kraftigt pristryck från den subventionerade importen skulle unionsindustrin kanske ha haft vissa svårigheter att hantera den minskade förbrukningen och den följande ökningen av fasta tillverkningskostnader till följd av det låga kapacitetsutnyttjandet mellan 2007 och undersökningsperioden. Den subventionerade importen har emellertid intensifierat verkningarna av den ekonomiska nedgången och gjort det omöjligt att sälja till eller över kostnadspriset mellan 2009 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Under normala ekonomiska förhållanden och i avsaknad av ett kraftigt pristryck från den subventionerade importen skulle unionsindustrin kanske ha haft vissa svårigheter att hantera den minskade förbrukningen och den följande ökningen av fasta tillverkningskostnader till följd av det låga kapacitetsutnyttjandet mellan 2007 och undersökningsperioden. Den subventionerade importen har emellertid intensifierat verkningarna av den ekonomiska nedgången och gjort det omöjligt att sälja till eller över kostnadspriset mellan 2009 och undersökningsperioden.

| (131) | På grundval av detta förefaller den minskade efterfrågan i EU i samband med den ekonomiska krisen inom sektorn ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Detta anses dock inte bryta det orsakssamband som fastställts i förhållande till den subventionerade lågprisimporten från Indien. |
| --- | --- |

(131)

På grundval av detta förefaller den minskade efterfrågan i EU i samband med den ekonomiska krisen inom sektorn ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Detta anses dock inte bryta det orsakssamband som fastställts i förhållande till den subventionerade lågprisimporten från Indien.

6.3.2   Import från andra tredjeländer

| | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från andra tredjeländer (i ton) | 27 089 | 23 242 | 12 837 | 14 036 |
| Index | 100 | 86 | 47 | 52 |
| Marknadsandel från andra tredjeländer | 8,60 % | 8,14 % | 6,89 % | 6,95 % |
| Index | 100 | 95 | 80 | 81 |
| Genomsnittligt importpris | 4 820 | 4 487 | 3 756 | 3 501 |
| Index | 100 | 93 | 78 | 73 |

2007

2008

2009

UP

Import från andra tredjeländer (i ton)

27 089

23 242

12 837

14 036

Index

100

86

47

52

Marknadsandel från andra tredjeländer

8,60 %

8,14 %

6,89 %

6,95 %

Index

100

95

80

81

Genomsnittligt importpris

4 820

4 487

3 756

3 501

Index

100

93

78

73

| (132) | Enligt uppgifter från Eurostat minskade importen till unionen av vissa stänger av rostfritt stål från tredjeländer som inte berörs av denna undersökning med 48 % under skadeundersökningsperioden. De motsvarande marknadsandelarna för de andra tredjeländerna minskade med 19 %. |
| --- | --- |

(132)

Enligt uppgifter från Eurostat minskade importen till unionen av vissa stänger av rostfritt stål från tredjeländer som inte berörs av denna undersökning med 48 % under skadeundersökningsperioden. De motsvarande marknadsandelarna för de andra tredjeländerna minskade med 19 %.

| (133) | Eftersom de genomsnittliga priserna för denna import låg över de indiska exporterande tillverkarnas priser samt över unionsindustrins priser dras emellertid preliminärt slutsatsen att importen från de andra tredjeländerna inte bidrog till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(133)

Eftersom de genomsnittliga priserna för denna import låg över de indiska exporterande tillverkarnas priser samt över unionsindustrins priser dras emellertid preliminärt slutsatsen att importen från de andra tredjeländerna inte bidrog till den skada som unionsindustrin lidit.

6.3.3   Exportresultat för de unionstillverkare som ingick i urvalet

| | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportförsäljning (i ton) | 10 850 | 9 158 | 5 440 | 6 299 |
| Index | 100 | 84 | 50 | 58 |
| Försäljningspris per enhet (i euro) | 4 452 | 3 728 | 2 495 | 2 388 |
| Index | 100 | 84 | 56 | 54 |

2007

2008

2009

UP

Exportförsäljning (i ton)

10 850

9 158

5 440

6 299

Index

100

84

50

58

Försäljningspris per enhet (i euro)

4 452

3 728

2 495

2 388

Index

100

84

56

54

| (134) | Under skadeundersökningsperioden minskade exportförsäljningen för den del av unionsindustrin som ingick i urvalet med 42 % och försäljningspriset per enhet föll med 46 %. Även om denna export endast stod för 6 % av den sammanlagda försäljningen under undersökningsperioden, går det inte att utesluta att detta resultat har haft en negativ inverkan på unionsindustrin. Med hänsyn till den låga exportvolymen anses emellertid att denna inverkan inte är tillräcklig för att bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den fastställda skadan. |
| --- | --- |

(134)

Under skadeundersökningsperioden minskade exportförsäljningen för den del av unionsindustrin som ingick i urvalet med 42 % och försäljningspriset per enhet föll med 46 %. Även om denna export endast stod för 6 % av den sammanlagda försäljningen under undersökningsperioden, går det inte att utesluta att detta resultat har haft en negativ inverkan på unionsindustrin. Med hänsyn till den låga exportvolymen anses emellertid att denna inverkan inte är tillräcklig för att bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den fastställda skadan.

6.4   Slutsats om orsakssamband

| (135) | Undersökningen visade att andra kända faktorer, t.ex. import från andra tredjeländer, unionsindustrins export och nedgången i förbrukningen, inte var avgörande för den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(135)

Undersökningen visade att andra kända faktorer, t.ex. import från andra tredjeländer, unionsindustrins export och nedgången i förbrukningen, inte var avgörande för den skada som unionsindustrin lidit.

| (136) | Den tidsmässiga överensstämmelsen mellan subventionerad import från Indien och det konstaterade prisunderskridandet, å ena sidan, och unionsindustrins försämrade situation, å andra sidan, leder till slutsatsen att den subventionerade importen har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(136)

Den tidsmässiga överensstämmelsen mellan subventionerad import från Indien och det konstaterade prisunderskridandet, å ena sidan, och unionsindustrins försämrade situation, å andra sidan, leder till slutsatsen att den subventionerade importen har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen.

7.   UNIONENS INTRESSE

7.1   Allmänna överväganden

| (137) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadlig subventionering, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. En bedömning gjordes av eventuella åtgärders inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder. |
| --- | --- |

(137)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadlig subventionering, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. En bedömning gjordes av eventuella åtgärders inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder.

7.2   Unionsindustrins intresse

| (138) | Unionsindustrin har lidit skada på grund av subventionerad import av den berörda produkten från Indien. De flesta ekonomiska indikatorerna för unionsindustrin visade också en nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Med beaktande av skadans art (dvs. betydande förluster) skulle en ytterligare och betydande försämring av unionsindustrins situation inte gå att undvika utan att åtgärder införs. |
| --- | --- |

(138)

Unionsindustrin har lidit skada på grund av subventionerad import av den berörda produkten från Indien. De flesta ekonomiska indikatorerna för unionsindustrin visade också en nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Med beaktande av skadans art (dvs. betydande förluster) skulle en ytterligare och betydande försämring av unionsindustrins situation inte gå att undvika utan att åtgärder införs.

| (139) | Om åtgärder införs förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar och återställa rättvisa konkurrensförhållanden på marknaden. |
| --- | --- |

(139)

Om åtgärder införs förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar och återställa rättvisa konkurrensförhållanden på marknaden.

| (140) | Om åtgärder inte vidtas skulle priserna fortsätta att ligga under tillverkningskostnaden och unionstillverkarnas vinster skulle försämras ytterligare. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Med tanke på de förluster som har orsakats och de höga investeringar som har gjorts i produktionen skulle vissa unionstillverkare sannolikt inte kunna täcka kostnaderna för sina investeringar om åtgärder inte införs. |
| --- | --- |

(140)

Om åtgärder inte vidtas skulle priserna fortsätta att ligga under tillverkningskostnaden och unionstillverkarnas vinster skulle försämras ytterligare. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Med tanke på de förluster som har orsakats och de höga investeringar som har gjorts i produktionen skulle vissa unionstillverkare sannolikt inte kunna täcka kostnaderna för sina investeringar om åtgärder inte införs.

| (141) | Mot bakgrund av att unionsindustrin består av medelstora och stora företag som är spridda över hela unionen kommer införandet av utjämningsåtgärder dessutom att bidra till att upprätthålla sysselsättningen i dessa områden. |
| --- | --- |

(141)

Mot bakgrund av att unionsindustrin består av medelstora och stora företag som är spridda över hela unionen kommer införandet av utjämningsåtgärder dessutom att bidra till att upprätthålla sysselsättningen i dessa områden.

| (142) | Därför dras preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att utjämningstullar införs. |
| --- | --- |

(142)

Därför dras preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att utjämningstullar införs.

7.3   Importörernas intresse

| (143) | Alla för kommissionen kända importörer ombads att ge sig till känna och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten. Fyra importörer lämnade uppgifter för stickprovet. Frågeformulär sändes till alla fyra men endast en importör besvarade det. Ett kontrollbesök på plats hos importören, som ligger i Tyskland, planeras i ett senaste skede av undersökningen. |
| --- | --- |

(143)

Alla för kommissionen kända importörer ombads att ge sig till känna och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten. Fyra importörer lämnade uppgifter för stickprovet. Frågeformulär sändes till alla fyra men endast en importör besvarade det. Ett kontrollbesök på plats hos importören, som ligger i Tyskland, planeras i ett senaste skede av undersökningen.

| (144) | Om utjämningstullar införs är det inte uteslutet att importen med ursprung i det berörda landet minskar, vilket kan komma att påverka importörernas ekonomiska situation. Eventuella prisökningar på import av den berörda produkten bör dock endast få den effekten för importörerna att konkurrensen på unionsmarknaden återställs, och bör inte hindra importörerna från att sälja den berörda produkten. Den berörda produktens låga andel av slutanvändarnas sammanlagda kostnader borde dessutom göra det lättare för importörerna att överföra eventuella prisökningar på sina kunder. Man har därför dragit den preliminära slutsatsen att det inte är sannolikt att införandet av utjämningstullar skulle komma att få några allvarliga negativa verkningar för importörerna i unionen. |
| --- | --- |

(144)

Om utjämningstullar införs är det inte uteslutet att importen med ursprung i det berörda landet minskar, vilket kan komma att påverka importörernas ekonomiska situation. Eventuella prisökningar på import av den berörda produkten bör dock endast få den effekten för importörerna att konkurrensen på unionsmarknaden återställs, och bör inte hindra importörerna från att sälja den berörda produkten. Den berörda produktens låga andel av slutanvändarnas sammanlagda kostnader borde dessutom göra det lättare för importörerna att överföra eventuella prisökningar på sina kunder. Man har därför dragit den preliminära slutsatsen att det inte är sannolikt att införandet av utjämningstullar skulle komma att få några allvarliga negativa verkningar för importörerna i unionen.

7.4   Användarnas intresse

| (145) | Frågeformulär sändes till alla parter som omnämns som användare i klagomålet. Inget av de 22 företagen besvarade det. |
| --- | --- |

(145)

Frågeformulär sändes till alla parter som omnämns som användare i klagomålet. Inget av de 22 företagen besvarade det.

| (146) | Det erinras om att den berörda produkten används för många olika tillämpningar, bland annat inom bilindustrin, av tillverkare av hushållsapparater, till medicinska instrument och laboratorieinstrument etc. I detta förfarande är användarna emellertid mellanbolag som tillverkar och tillhandahåller delarna till ovan nämnda tillämpningar. Mot denna bakgrund förväntas dessa användare kunna överföra hela eller nästan hela den prisökning som utjämningstullarna skulle medföra på slutanvändarna, för vilka verkningarna av sådana åtgärder dock kommer att vara försumbara. |
| --- | --- |

(146)

Det erinras om att den berörda produkten används för många olika tillämpningar, bland annat inom bilindustrin, av tillverkare av hushållsapparater, till medicinska instrument och laboratorieinstrument etc. I detta förfarande är användarna emellertid mellanbolag som tillverkar och tillhandahåller delarna till ovan nämnda tillämpningar. Mot denna bakgrund förväntas dessa användare kunna överföra hela eller nästan hela den prisökning som utjämningstullarna skulle medföra på slutanvändarna, för vilka verkningarna av sådana åtgärder dock kommer att vara försumbara.

| (147) | Därför dras preliminärt slutsatsen att införandet av utjämningstullar inte nämnvärt skulle påverka användarnas kostnader. |
| --- | --- |

(147)

Därför dras preliminärt slutsatsen att införandet av utjämningstullar inte nämnvärt skulle påverka användarnas kostnader.

7.5   Slutsats om unionen intresse

| (148) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa utjämningstullar på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(148)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa utjämningstullar på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien.

8.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

8.1   Nivå för undanröjande av skada

| (149) | Mot bakgrund av slutsatserna om subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska utjämningsåtgärder införas för att förhindra att subventionerad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(149)

Mot bakgrund av slutsatserna om subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska utjämningsåtgärder införas för att förhindra att subventionerad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (150) | Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de subventionsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att den konstaterade subventionsmarginalen överskrids. |
| --- | --- |

(150)

Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de subventionsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att den konstaterade subventionsmarginalen överskrids.

| (151) | Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import. Den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon subventionerad import borde beräknas på den genomsnittliga vinsten på omsättningen före skatt som de unionstillverkare som ingick i urvalet uppnådde 2007. Detta är det sista året före undersökningsperioden då unionsindustrin lyckades uppnå en normal vinstmarginal. Det anses därför att en vinstmarginal på 9,5 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande subventionering. |
| --- | --- |

(151)

Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import. Den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon subventionerad import borde beräknas på den genomsnittliga vinsten på omsättningen före skatt som de unionstillverkare som ingick i urvalet uppnådde 2007. Detta är det sista året före undersökningsperioden då unionsindustrin lyckades uppnå en normal vinstmarginal. Det anses därför att en vinstmarginal på 9,5 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande subventionering.

| (152) | På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovan nämnda vinstmarginalen på 9,5 % lades till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(152)

På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovan nämnda vinstmarginalen på 9,5 % lades till produktionskostnaden.

| (153) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Indien, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet (se skäl 101), och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som en andel av det genomsnittliga totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(153)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Indien, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet (se skäl 101), och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som en andel av det genomsnittliga totala importvärdet cif.

8.2   Provisoriska åtgärder

| (154) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska utjämningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Indien och att dessa, i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av subventions- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(154)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska utjämningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Indien och att dessa, i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av subventions- och skademarginalerna.

| (155) | På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna utjämningstullsatserna blir då följande:








  Företag | Subventionsmarginal | Skademarginal | Provisorisk utjämningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd | 3,4 % | 28,6 % | 3,4 % |
| Venusgruppen | 3,3 % | 45,9 % | 3,3 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 4,0 % | 44,4 % | 4,0 % |
| Övriga företag | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |

(155)

På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna utjämningstullsatserna blir då följande:

Företag

Subventionsmarginal

Skademarginal

Provisorisk utjämningstullsats

Chandan Steel Ltd

3,4 %

28,6 %

3,4 %

Venusgruppen

3,3 %

45,9 %

3,3 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd

4,3 %

51,5 %

4,3 %

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

4,0 %

44,4 %

4,0 %

Övriga företag

4,3 %

51,5 %

4,3 %

| (156) | De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar därför den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Indien och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen nämns i den normativa delen av denna förordning, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(156)

De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar därför den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Indien och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen nämns i den normativa delen av denna förordning, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”övriga företag”.

| (157) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (6) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(157)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (6) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

9.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (158) | Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras kommentarer kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av utjämningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande. |
| --- | --- |

(158)

Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras kommentarer kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av utjämningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

1.   En provisorisk utjämningstull införs härmed på import av stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89, med ursprung i Indien.

2.   Följande provisoriska utjämningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,4 | AXXX |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai. Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra | 4,3 | AXXX |
| Företag som förtecknas i bilagan | 4,0 | AXXX |
| Övriga företag | 4,3 | AXXX |

Företag

Tull (%)

Taric-tilläggsnummer

Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,4

AXXX

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai. Maharashtra

3,3

AXXX

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra

4,3

AXXX

Företag som förtecknas i bilagan

4,0

AXXX

Övriga företag

4,3

AXXX

3.   För att den produkt som avses i punkt 1 ska övergå till fri omsättning i unionen ska en säkerhet lämnas som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 597/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.

2.   I enlighet med artikel 31.4 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i fyra månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUT C 87, 1.4.2010, s. 17.

2

(3)  EUT C 87 A, 1.4.2010, s. 1.

3

(4)  Subventioner markerade med en asterisk är exportsubventioner.

4

(5)  Vägt genomsnitt för gruppen.

5

(6)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

6

---

BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Indien som inte ingick i stickprovet

Taric-tilläggsnummer AXXX

| Företagsnamn | Ort |
| --- | --- |
| Ambica Steel Ltd | New Delhi |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Navi-Mumbai |
| Chase Bright Steel Ltd | Navi-Mumbai |
| D.H. Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Facor Steels Ltd | Nagpur |
| Global smelters Ltd | Kanpur |
| Indian Steel Works Ltd | Navi-Mumbai |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai |
| Laxcon Steels Ltd | Ahmedabad |
| Meltroll Engineering Pvt. Ltd | Mumbai |
| Mukand Ltd | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Mumbai |
| Panchmahal Steel Ltd | Kalol |
| Raajratna Metal Industries Ltd | Ahmedabad |
| Rimjhim Ispat Ltd | Kanpur |
| Sindia Steels Ltd | Mumbai |
| SKM Steels Ltd | Mumbai |
| Parekh Bright Bars Pvt. Ltd | Thane |
| Shah Alloys Ltd | Gandhinagar |

Företagsnamn

Ort

Ambica Steel Ltd

New Delhi

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Navi-Mumbai

Chase Bright Steel Ltd

Navi-Mumbai

D.H. Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Facor Steels Ltd

Nagpur

Global smelters Ltd

Kanpur

Indian Steel Works Ltd

Navi-Mumbai

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai

Laxcon Steels Ltd

Ahmedabad

Meltroll Engineering Pvt. Ltd

Mumbai

Mukand Ltd

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Mumbai

Panchmahal Steel Ltd

Kalol

Raajratna Metal Industries Ltd

Ahmedabad

Rimjhim Ispat Ltd

Kanpur

Sindia Steels Ltd

Mumbai

SKM Steels Ltd

Mumbai

Parekh Bright Bars Pvt. Ltd

Thane

Shah Alloys Ltd

Gandhinagar

---

| 29.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 343/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 343/76

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1262/2010

av den 22 december 2010

om ändring av förordningarna (EU) nr 462/2010, (EU) nr 463/2010 och (EU) nr 464/2010 vad gäller sista dagen för anbudsförfarandena för nedsättning av importtullen för import av majs till Spanien och Portugal och sorghum till Spanien för kvotåret 2010 samt av sista giltighetsdagen för de förordningarna

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 144.1 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordningar (EU) nr 462/2010 (2), (EU) nr 463/2010 (3) och (EU) nr 464/2010 (4) inleddes anbudsförfaranden för nedsättning av den importtull som avses i artikel 136 i förordning (EG) nr 1234/2007 för majs som importeras till Spanien, majs som importeras till Portugal respektive sorghum som importeras till Spanien. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordningar (EU) nr 462/2010 (2), (EU) nr 463/2010 (3) och (EU) nr 464/2010 (4) inleddes anbudsförfaranden för nedsättning av den importtull som avses i artikel 136 i förordning (EG) nr 1234/2007 för majs som importeras till Spanien, majs som importeras till Portugal respektive sorghum som importeras till Spanien.

| (2) | Mellan det datum då anbudsförfarandena inleddes och den 28 oktober 2010 uppnådde den kvantitet majs som importerats till Spanien inom ramen för den nedsatta importtullen, minus den kvantitet spannmålssubstitut som avses i artikel 2.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1296/2008 av den 18 december 2008 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal (5), endast 37 % av kvoten. Den kvantitet majs som har importerats till Portugal inom ramen för den nedsatta importtullen nådde endast upp till 72 % av kvoten. Den kvantitet sorghum som har importerats till Portugal inom ramen för den nedsatta importtullen nådde endast upp till 15 % av kvoten. Med tanke på marknadsförhållandena i Spanien och Portugal är de anbudsförfaranden som löper till och med den 16 december 2010 inte tillräckliga för att möjliggöra import av tillräckliga kvantiteter för att fylla kvoterna. |
| --- | --- |

(2)

Mellan det datum då anbudsförfarandena inleddes och den 28 oktober 2010 uppnådde den kvantitet majs som importerats till Spanien inom ramen för den nedsatta importtullen, minus den kvantitet spannmålssubstitut som avses i artikel 2.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1296/2008 av den 18 december 2008 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal (5), endast 37 % av kvoten. Den kvantitet majs som har importerats till Portugal inom ramen för den nedsatta importtullen nådde endast upp till 72 % av kvoten. Den kvantitet sorghum som har importerats till Portugal inom ramen för den nedsatta importtullen nådde endast upp till 15 % av kvoten. Med tanke på marknadsförhållandena i Spanien och Portugal är de anbudsförfaranden som löper till och med den 16 december 2010 inte tillräckliga för att möjliggöra import av tillräckliga kvantiteter för att fylla kvoterna.

| (3) | Det är därför lämpligt att förlänga anbudsförfarandena för nedsättning av importtullen för import av majs och sorghum till Spanien och för import av majs till Portugal tills importkvoterna för 2010 har utnyttjats till fullo, dock som längst till och med utgången av maj månad 2011 i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1296/2008. Det är därför nödvändigt att ändra sista giltighetsdagen för förordningarna (EU) nr 462/2010, (EU) nr 463/2010 och (EU) nr 464/2010. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför lämpligt att förlänga anbudsförfarandena för nedsättning av importtullen för import av majs och sorghum till Spanien och för import av majs till Portugal tills importkvoterna för 2010 har utnyttjats till fullo, dock som längst till och med utgången av maj månad 2011 i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1296/2008. Det är därför nödvändigt att ändra sista giltighetsdagen för förordningarna (EU) nr 462/2010, (EU) nr 463/2010 och (EU) nr 464/2010.

| (4) | Förordningarna (EG) nr 462/2010, (EG) nr 463/2010 och (EG) nr 464/2010 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordningarna (EG) nr 462/2010, (EG) nr 463/2010 och (EG) nr 464/2010 bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(5)

Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av förordning (EU) nr 462/2010

Förordning (EU) nr 462/2010 ska ändras på följande sätt:

| a) | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Anbudsförfarandet ska löpa till dess att kvoten har uttömts, men som längst till och med den 31 maj 2011. Under den period som anbudsförfarandet pågår ska det inledas olika delanbudsinfordringar och datum för inlämnande av anbud till dessa ska anges i meddelandena om anbudsinfordran.” |
| --- | --- |

a)

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Anbudsförfarandet ska löpa till dess att kvoten har uttömts, men som längst till och med den 31 maj 2011. Under den period som anbudsförfarandet pågår ska det inledas olika delanbudsinfordringar och datum för inlämnande av anbud till dessa ska anges i meddelandena om anbudsinfordran.”

| b) | I artikel 5 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Den upphör att gälla den 31 maj 2011.” |
| --- | --- |

b)

I artikel 5 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Den upphör att gälla den 31 maj 2011.”

Artikel 2

Ändring av förordning (EU) nr 463/2010

Förordning (EU) nr 463/2010 ska ändras på följande sätt:

| a) | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Anbudsförfarandet ska löpa till dess att kvoten har uttömts, men som längst till och med den 31 maj 2011. Under den period som anbudsförfarandet pågår ska det inledas olika delanbudsinfordringar och datum för inlämnande av anbud till dessa ska anges i meddelandena om anbudsinfordran.” |
| --- | --- |

a)

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Anbudsförfarandet ska löpa till dess att kvoten har uttömts, men som längst till och med den 31 maj 2011. Under den period som anbudsförfarandet pågår ska det inledas olika delanbudsinfordringar och datum för inlämnande av anbud till dessa ska anges i meddelandena om anbudsinfordran.”

| b) | I artikel 5 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Den upphör att gälla den 31 maj 2011.” |
| --- | --- |

b)

I artikel 5 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Den upphör att gälla den 31 maj 2011.”

Artikel 3

Ändring av förordning (EU) nr 464/2010

Förordning (EU) nr 464/2010 ska ändras på följande sätt:

| a) | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Anbudsförfarandet ska löpa till dess att kvoten har uttömts, men som längst till och med den 31 maj 2011. Under den period som anbudsförfarandet pågår ska det inledas olika delanbudsinfordringar och datum för inlämnande av anbud till dessa ska anges i meddelandena om anbudsinfordran.” |
| --- | --- |

a)

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Anbudsförfarandet ska löpa till dess att kvoten har uttömts, men som längst till och med den 31 maj 2011. Under den period som anbudsförfarandet pågår ska det inledas olika delanbudsinfordringar och datum för inlämnande av anbud till dessa ska anges i meddelandena om anbudsinfordran.”

| b) | I artikel 5 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Den upphör att gälla den 31 maj 2011.” |
| --- | --- |

b)

I artikel 5 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Den upphör att gälla den 31 maj 2011.”

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 december 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 129, 28.5.2010, s. 58.

2

(3)  EUT L 129, 28.5.2010, s. 60.

3

(4)  EUT L 129, 28.5.2010, s. 62.

4

(5)  EUT L 340, 19.12.2008, s. 57.

5

---

BESLUT

| 29.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 343/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 343/78

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT

av den 22 december 2010

om ändring av beslut ECB/2009/25 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2010

(ECB/2010/32)

(2010/813/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.2, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska centralbanken (ECB) har från och med den 1 januari 1999 ensamrätt att godkänna den mängd mynt som får ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade deltagande medlemsstater). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska centralbanken (ECB) har från och med den 1 januari 1999 ensamrätt att godkänna den mängd mynt som får ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade deltagande medlemsstater).

| (2) | Baserat på de beräkningar av efterfrågan på mynt under 2010 som de deltagande medlemsstaterna lämnade in till ECB, godkände ECB genom beslut ECB/2009/25 av den 10 december 2009 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2010 (1) den totala mängd mynt som får sättas i omlopp, samt samlarmynt som inte är avsedda att sättas i omlopp, under 2010. |
| --- | --- |

(2)

Baserat på de beräkningar av efterfrågan på mynt under 2010 som de deltagande medlemsstaterna lämnade in till ECB, godkände ECB genom beslut ECB/2009/25 av den 10 december 2009 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2010 (1) den totala mängd mynt som får sättas i omlopp, samt samlarmynt som inte är avsedda att sättas i omlopp, under 2010.

| (3) | Den 26 november 2010 anhöll det belgiska finansministeriet, på grund av en oväntad efterfrågeökning, om att den mängd euromynt som Belgien får ge ut under 2010 bör ökas med 20 miljoner euro, något som ECB godkänt. Till följd av detta måste tabellen i artikel 1 i beslut ECB/2009/25 ersättas. |
| --- | --- |

(3)

Den 26 november 2010 anhöll det belgiska finansministeriet, på grund av en oväntad efterfrågeökning, om att den mängd euromynt som Belgien får ge ut under 2010 bör ökas med 20 miljoner euro, något som ECB godkänt. Till följd av detta måste tabellen i artikel 1 i beslut ECB/2009/25 ersättas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tabellen i artikel 1 i beslut ECB/2009/25 ska ersättas med följande:

| (miljoner EUR) |
| --- |
| | Utgivning under 2010 av mynt som ska sättas i omlopp och utgivning av mynt för samlare (ej avsedda att sättas i omlopp) |
| Belgien | 125,2 |
| Tyskland | 668,0 |
| Irland | 43,0 |
| Grekland | 55,0 |
| Spanien | 210,0 |
| Frankrike | 290,0 |
| Italien | 283,0 |
| Cypern | 18,1 |
| Luxemburg | 40,0 |
| Malta | 10,5 |
| Nederländerna | 54,0 |
| Österrike | 306,0 |
| Portugal | 50,0 |
| Slovenien | 30,0 |
| Slovakien | 62,0 |
| Finland | 60,0” |

(miljoner EUR)

Utgivning under 2010 av mynt som ska sättas i omlopp och utgivning av mynt för samlare (ej avsedda att sättas i omlopp)

Belgien

125,2

Tyskland

668,0

Irland

43,0

Grekland

55,0

Spanien

210,0

Frankrike

290,0

Italien

283,0

Cypern

18,1

Luxemburg

40,0

Malta

10,5

Nederländerna

54,0

Österrike

306,0

Portugal

50,0

Slovenien

30,0

Slovakien

62,0

Finland

60,0”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till de deltagande medlemsstaterna.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 22 december 2010.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 7, 12.1.2010, s. 21.

1

---