# Euroopa Liidu L 343/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.343.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 343 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide29. detsember 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.343.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 343

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide29. detsember 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi lepingu jõustumiskuupäeva kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1256/2010, 17. detsember 2010, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks | 2 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1257/2010, 20. detsember 2010, millega pikendatakse määrusega (EÜ) nr 920/2005 kehtestatud ajutisi erandmeetmeid 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled | 5 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1258/2010, 20. detsember 2010, millega kehtestatakse soovitushinnad ja liidu tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2011. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000 | 6 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1259/2010, 20. detsember 2010, tõhustatud koostöö rakendamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1260/2010, 22. detsember 2010, määrusega (EMÜ) nr 3846/87 eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2011 | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1261/2010, 22. detsember 2010, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks | 57 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1262/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse määrusi (EL) nr 462/2010, (EL) nr 463/2010 ja (EL) nr 464/2010 Hispaaniasse ja Portugali imporditava maisi ning Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamist käsitlevate kvoodiaasta 2010 pakkumismenetluste sulgemise tähtaja ning nimetatud määruste kehtivusaja lõppemise osas | 76 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/813/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 22. detsember 2010, millega muudetakse otsust EKP/2009/25 müntide emissiooni 2010. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2010/32) | 78 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi lepingu jõustumiskuupäeva kohta

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1256/2010, 17. detsember 2010, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks

2

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1257/2010, 20. detsember 2010, millega pikendatakse määrusega (EÜ) nr 920/2005 kehtestatud ajutisi erandmeetmeid 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled

5

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1258/2010, 20. detsember 2010, millega kehtestatakse soovitushinnad ja liidu tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2011. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000

6

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1259/2010, 20. detsember 2010, tõhustatud koostöö rakendamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas

10

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1260/2010, 22. detsember 2010, määrusega (EMÜ) nr 3846/87 eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2011

17

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1261/2010, 22. detsember 2010, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks

57

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1262/2010, 22. detsember 2010, millega muudetakse määrusi (EL) nr 462/2010, (EL) nr 463/2010 ja (EL) nr 464/2010 Hispaaniasse ja Portugali imporditava maisi ning Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamist käsitlevate kvoodiaasta 2010 pakkumismenetluste sulgemise tähtaja ning nimetatud määruste kehtivusaja lõppemise osas

76

OTSUSED

2010/813/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 22. detsember 2010, millega muudetakse otsust EKP/2009/25 müntide emissiooni 2010. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2010/32)

(EKP/2010/32)

78

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 29.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/1

---

Teave Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi lepingu jõustumiskuupäeva kohta

Brüsselis 30. novembril 2009. aastal ja Tokyos 15. detsembril 2009. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu ja Jaapani vaheline kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi leping (1) jõustub lepingu artikli 31 kohaselt 2. jaanuaril 2011. aastal.

---

(1)  ELT L 39, 12.2.2010, lk 20.

---

MÄÄRUSED

| 29.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/2

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1256/2010,

17. detsember 2010,

millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

| (2) | Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (1) kohaselt tuleb kehtestada meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele, ning säästev kalandustegevus, võttes arvesse kättesaadavat teaduslikku nõuannet ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruannet. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (1) kohaselt tuleb kehtestada meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele, ning säästev kalandustegevus, võttes arvesse kättesaadavat teaduslikku nõuannet ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruannet.

| (3) | Nõukogu on kohustatud vastu võtma meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavaru või kalavarurühma kaupa ja vastavalt vajadusele ka teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalandustegevuse suhteline stabiilsus, võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on kohustatud vastu võtma meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavaru või kalavarurühma kaupa ja vastavalt vajadusele ka teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalandustegevuse suhteline stabiilsus, võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

| (4) | Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusliku nõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus. |
| --- | --- |

(4)

Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusliku nõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus.

| (5) | Käesolevas määruses kehtestatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks), (2) eelkõige selle määruse artiklitele 33 ja 34, mis käsitlevad püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses kehtestatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks), (2) eelkõige selle määruse artiklitele 33 ja 34, mis käsitlevad püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.

| (6) | Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) (3) artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) (3) artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid.

| (7) | Püügitegevuse katkemise vältimiseks ja liidu kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2011. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(7)

Püügitegevuse katkemise vältimiseks ja liidu kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2011. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse ELi laevade suhtes, mis püüavad kala Mustal merel.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „GFCM”– Vahemere üldine kalanduskomisjon;

b)   „Must meri”– GFCMi geograafiline allpiirkond vastavalt otsusele GFCM/33/2009/2;

c)   „ELi laev”– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

d)   „lubatud kogupüük (TAC)”– igast kalavarust aastas püüda lubatav kogus;

e)   „kvoot”– liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist.

II   PEATÜKK

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

Artikkel 4

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

Lubatud kogupüük, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud lisas.

Artikkel 5

Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira:

| a) | määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast ümberjaotamist; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast ümberjaotamist;

| c) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

| d) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;

| e) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105 ja 107 kohaseid mahaarvamisi. |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.

Artikkel 6

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalavarusid, mille suhtes on käesoleva määrusega kehtestatud püügivõimalused, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:

| a) | saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või |
| --- | --- |

a)

saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või

| b) | saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud. |
| --- | --- |

b)

saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

III   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 7

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid saadavad komisjonile püütud kalavarude koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse lisas sätestatud kalavarude koode.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

2

(3)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

3

---

LISA

ELi KALALAEVADE PÜÜGI PIIRNORMID LUBATUD KOGUPÜÜGIGA PIIRKONDADES KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

Järgmistes tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük ja kvoodid (eluskaalu tonnides) ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused.

Kalavarudele viidatakse liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |
| Sprattus sprattus | SPR | Kilu |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Psetta maxima

TUR

Harilik kammeljas

Sprattus sprattus

SPR

Kilu

| Liik | : | Harilik kammeljas

  Psetta maxima |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik kammeljas

Psetta maxima

| Püügipiirkond | : | Must meri
  TUR/F3742C. |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Must meri

TUR/F3742C.

Bulgaaria

43,2 (1)

Rumeenia

43,2 (1)

EL

86,4 (1)

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Püügipiirkond | : | Must meri
  SPR/F3742C |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Must meri

SPR/F3742C

Bulgaaria

8 032,5

Rumeenia

3 442,5

EL

11 475

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

---

(1)  Kalandustegevus ei ole lubatud 15. aprillist15. juunini 2011.

---

| 29.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/5

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1257/2010,

20. detsember 2010,

millega pikendatakse määrusega (EÜ) nr 920/2005 kehtestatud ajutisi erandmeetmeid 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 342,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 13. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 920/2005, millega muudetakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled, ning millega kehtestatakse nendest määrustest ajutised erandmeetmed, (1) andis iiri keelele liidu institutsioonide ametliku keele ja töökeele staatuse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 13. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 920/2005, millega muudetakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled, ning millega kehtestatakse nendest määrustest ajutised erandmeetmed, (1) andis iiri keelele liidu institutsioonide ametliku keele ja töökeele staatuse.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 920/2005 sätestatakse, et praktilistel kaalutlustel ei ole liidu institutsioonidel üleminekuperioodil kohustust kõiki õigusakte, sealhulgas Euroopa Kohtu otsuseid, iiri keeles koostada ega iiri keelde tõlkida, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühiselt vastu võetud määrused. Nõukogu teeb nelja aasta jooksul pärast määruse (EÜ) nr 920/2005 kohaldamise kuupäeva ning seejärel iga viie aasta järel otsuse selle kohta, kas lõpetada nimetatud erandi kohaldamine või mitte. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 920/2005 sätestatakse, et praktilistel kaalutlustel ei ole liidu institutsioonidel üleminekuperioodil kohustust kõiki õigusakte, sealhulgas Euroopa Kohtu otsuseid, iiri keeles koostada ega iiri keelde tõlkida, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühiselt vastu võetud määrused. Nõukogu teeb nelja aasta jooksul pärast määruse (EÜ) nr 920/2005 kohaldamise kuupäeva ning seejärel iga viie aasta järel otsuse selle kohta, kas lõpetada nimetatud erandi kohaldamine või mitte.

| (3) | Liidu institutsioonid astuvad jätkuvalt samme, et parandada kodanike juurdepääsu iirikeelsele teabele liidu tegevuse kohta. Sellegipoolest esineb endiselt raskusi piisaval arvul iiri keelt valdavate tõlkijate, õiguskeele ekspertide, tõlkide ja assistentide töölevõtmisega. Seetõttu tuleks pikendada määruse (EÜ) nr 920/2005 artiklis 2 sätestatud erandit viie aasta võrra alates 1. jaanuarist 2012, |
| --- | --- |

(3)

Liidu institutsioonid astuvad jätkuvalt samme, et parandada kodanike juurdepääsu iirikeelsele teabele liidu tegevuse kohta. Sellegipoolest esineb endiselt raskusi piisaval arvul iiri keelt valdavate tõlkijate, õiguskeele ekspertide, tõlkide ja assistentide töölevõtmisega. Seetõttu tuleks pikendada määruse (EÜ) nr 920/2005 artiklis 2 sätestatud erandit viie aasta võrra alates 1. jaanuarist 2012,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 920/2005 artikli 2 esimeses lõigus osutatud erandit pikendatakse viie aasta võrra alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolevat artiklit ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ühiselt vastu võetud määruste suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  ELT L 156, 18.6.2005, lk 3.

1

---

| 29.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/6

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1258/2010,

20. detsember 2010,

millega kehtestatakse soovitushinnad ja liidu tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2011. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt peab nõukogu võtma komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed hindade kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt peab nõukogu võtma komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed hindade kehtestamiseks.

| (2) | Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (1) on sätestatud nõue kehtestada igaks kalandusaastaks soovitushinnad ja liidu tootjahinnad, et kindlaks määrata hinnatasemed sekkumiseks teatavate kalandustoodete turul. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruses (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (1) on sätestatud nõue kehtestada igaks kalandusaastaks soovitushinnad ja liidu tootjahinnad, et kindlaks määrata hinnatasemed sekkumiseks teatavate kalandustoodete turul.

| (3) | Nõukogu on kohustatud kehtestama soovitushinna igale määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud toodetele ja tooterühmale ning liidu tootjahinnad kõnealuse määruse III lisas loetletud toodetele. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on kohustatud kehtestama soovitushinna igale määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud toodetele ja tooterühmale ning liidu tootjahinnad kõnealuse määruse III lisas loetletud toodetele.

| (4) | Kättesaadavate andmete põhjal, mis kajastavad asjaomaste toodete hindu, ja kriteeriumide põhjal, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 2, tuleks soovitushindu kalandusaastaks 2011 liigist sõltuvalt suurendada, samal tasemel säilitada või vähendada. |
| --- | --- |

(4)

Kättesaadavate andmete põhjal, mis kajastavad asjaomaste toodete hindu, ja kriteeriumide põhjal, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 2, tuleks soovitushindu kalandusaastaks 2011 liigist sõltuvalt suurendada, samal tasemel säilitada või vähendada.

| (5) | Asjakohane on kehtestada liidu tootjahind ühele määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud toodetest ning muudele toodetele arvutada liidu tootjahind komisjoni 30. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 802/2006 (millega määratakse perekondadest Thunnus ja Euthynnus pärit kalade suhtes kohaldatavad ümberarvestuskoefitsiendid) (2) kehtestatud ümberarvestuskoefitsientide abil. |
| --- | --- |

(5)

Asjakohane on kehtestada liidu tootjahind ühele määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud toodetest ning muudele toodetele arvutada liidu tootjahind komisjoni 30. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 802/2006 (millega määratakse perekondadest Thunnus ja Euthynnus pärit kalade suhtes kohaldatavad ümberarvestuskoefitsiendid) (2) kehtestatud ümberarvestuskoefitsientide abil.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõike 2 esimeses ja teises taandes ning artikli 26 lõikes 1 kehtestatud kriteeriumide põhjal tuleks liidu tootjahinda 2011. kalandusaastaks korrigeerida, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõike 2 esimeses ja teises taandes ning artikli 26 lõikes 1 kehtestatud kriteeriumide põhjal tuleks liidu tootjahinda 2011. kalandusaastaks korrigeerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse I lisas kehtestatakse määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 sätestatud soovitushinnad 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2011 vältavaks kalandusaastaks.

Artikkel 2

Käesoleva määruse II lisas kehtestatakse määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 26 lõikes 1 sätestatud liidu tootjahinnad 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2011 vältavaks kalandusaastaks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

1

(2)  ELT L 144, 31.5.2006, lk 15.

2

---

I LISA

| Lisad | Liigid
  Määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud tooted | Kaubanduslik esitusviis | Soovitushind
  (eurot/t) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Heeringas liigist Clupea harengus |

Lisad

Liigid

Määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud tooted

Kaubanduslik esitusviis

Soovitushind

(eurot/t)

I

1.

Heeringas liigist Clupea harengus

Terve kala

274

| 2. | Sardiin liigist Sardina pilchardus |
| --- | --- |

2.

Sardiin liigist Sardina pilchardus

Terve kala

574

| 3. | Harilik ogahai (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Harilik ogahai (Squalus acanthias)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

1 090

| 4. | Koerhaid (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Koerhaid (Scyliorhinus spp.)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

704

| 5. | Meriahvenad (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Meriahvenad (Sebastes spp.)

Terve kala

1 212

| 6. | Tursk liigist Gadus morhua |
| --- | --- |

6.

Tursk liigist Gadus morhua

Terve kala või roogitud kala koos peaga

1 589

| 7. | Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

799

| 8. | Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

956

| 9. | Merlang (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Merlang (Merlangius merlangus)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

889

| 10. | Molvad (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Molvad (Molva spp.)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

1 153

| 11. | Makrell liigist Scomber scombrus |
| --- | --- |

11.

Makrell liigist Scomber scombrus

Terve kala

320

| 12. | Makrell liigist Scomber japonicus |
| --- | --- |

12.

Makrell liigist Scomber japonicus

Terve kala

285

| 13. | Anšoovised (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Anšoovised (Engraulis spp.)

Terve kala

1 274

| 14. | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

alates 1.1.2011 kuni 30.4.2011

1 026

Terve kala või roogitud kala koos peaga

alates 1.5.2011 kuni 31.12.2011

1 425

| 15. | Merluus liigist Merluccius merluccius |
| --- | --- |

15.

Merluus liigist Merluccius merluccius

Terve kala või roogitud kala koos peaga

3 318

| 16. | Megrimid (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Megrimid (Lepidorhombus spp.)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

2 342

| 17. | Harilik soomuslest (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Harilik soomuslest (Limanda limanda)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

803

| 18. | Lest (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Lest (Platichthys flesus)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

486

| 19. | Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

Terve kala

2 308

Roogitud kala koos peaga

2 437

| 20. | Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma)

Terve

1 781

| 21. | Merikuradid (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Merikuradid (Lophius spp.)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

2 923

Ilma peata

6 015

| 22. | Garneel liigist Crangon crangon |
| --- | --- |

22.

Garneel liigist Crangon crangon

Vees keedetud

2 423

| 23. | Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

Vees keedetud

6 668

Värsked või jahutatud

1 614

| 24. | Taskukrabi (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Taskukrabi (Cancer pagurus)

Terve

1 676

| 25. | Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Terve

5 119

Sabad

3 979

| 26. | Merikeeled (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Merikeeled (Solea spp.)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

6 843

II

| 1. | Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 916

| 2. | Merluusid perekonnast Merluccius spp. |
| --- | --- |

2.

Merluusid perekonnast Merluccius spp.

Külmutatud, terved, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 232

Külmutatud, fileeritud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 498

| 3. | Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.)

Külmutatud, partiidena või üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 447

| 4. | Mõõkkala (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Mõõkkala (Xiphias gladius)

Külmutatud, terved, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

4 058

| 5. | Seepiad (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Seepiad (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 915

| 6. | Kaheksajalad (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Kaheksajalad (Octopus spp.)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

2 161

| 7. | Ebakalmaarid (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Ebakalmaarid (Loligo spp.)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 173

| 8. | Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

961

| 9. | Illex argentinus |
| --- | --- |

9.

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

873

| 10. | Krevetid sugukonnast Penaeidae |
| --- | --- |

10.

Krevetid sugukonnast Penaeidae

| — | Krevetid liigist Parapenaeus longirostris |
| --- | --- |

—

Krevetid liigist Parapenaeus longirostris

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

4 072

| — | Muud sugukonna Penaeidae liigid |
| --- | --- |

—

Muud sugukonna Penaeidae liigid

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

7 813

---

II LISA

| Liigid
  Määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud tooted | Kaal | Kaubanduslikud andmed | Liidu tootjahind
  (eurot/t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kulduim-tuun (Thunnus albacares) | Iga kala üle 10 kg | Terve | 1 200 |
| Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | |
| Muud | |
| Iga kala kuni 10 kg | Terve | |
| Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | |
| Muud | |
| Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) | Iga kala üle 10 kg | Terve | |
| Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | |
| Muud | |
| Iga kala kuni 10 kg | Terve | |
| Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | |
| Muud | |
| Vööttuun (Katsuwonus pelamis) | | Terve | |
| | Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | |
| | Muud | |
| Harilik tuun (Thunnus thynnus) | | Terve | |
| | Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | |
| | Muud | |
| Muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid | | Terve | |
| | Lõpused eemaldatud ja kala roogitud | |
| | Muud | |

Liigid

Määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud tooted

Kaal

Kaubanduslikud andmed

Liidu tootjahind

(eurot/t)

Kulduim-tuun (Thunnus albacares)

Iga kala üle 10 kg

Terve

1 200

Lõpused eemaldatud ja kala roogitud

Muud

Iga kala kuni 10 kg

Terve

Lõpused eemaldatud ja kala roogitud

Muud

Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

Iga kala üle 10 kg

Terve

Lõpused eemaldatud ja kala roogitud

Muud

Iga kala kuni 10 kg

Terve

Lõpused eemaldatud ja kala roogitud

Muud

Vööttuun (Katsuwonus pelamis)

Terve

Lõpused eemaldatud ja kala roogitud

Muud

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

Terve

Lõpused eemaldatud ja kala roogitud

Muud

Muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid

Terve

Lõpused eemaldatud ja kala roogitud

Muud

---

| 29.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/10

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1259/2010,

20. detsember 2010,

tõhustatud koostöö rakendamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2010. aasta otsust 2010/405/EL tõhustatud koostöö lubamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas (1),

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks sellise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala säilitamise ja arendamise, kus oleks tagatud isikute vaba liikumine. Sellise ala järkjärguliseks loomiseks peab liit piiriülese toimega tsiviilasjade osas tehtava õigusalase koostöö raames võtma meetmeid, eelkõige kui see on vajalik siseturu nõuetekohaseks toimimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks sellise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala säilitamise ja arendamise, kus oleks tagatud isikute vaba liikumine. Sellise ala järkjärguliseks loomiseks peab liit piiriülese toimega tsiviilasjade osas tehtava õigusalase koostöö raames võtma meetmeid, eelkõige kui see on vajalik siseturu nõuetekohaseks toimimiseks.

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 kohaselt hõlmavad need meetmed selliseid meetmeid, mille eesmärk on tagada liikmesriikide rahvusvahelise eraõiguse normide kokkusobivus. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 kohaselt hõlmavad need meetmed selliseid meetmeid, mille eesmärk on tagada liikmesriikide rahvusvahelise eraõiguse normide kokkusobivus.

| (3) | Komisjon võttis 14. märtsil 2005 vastu rohelise raamatu, mis käsitleb lahutusasjades kohaldatavat õigust ja kohtualluvust. Roheline raamat algatas laiaulatusliku avaliku arutelu selle üle, kuidas lahendada probleemid, mis võivad praeguses olukorras tekkida. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 14. märtsil 2005 vastu rohelise raamatu, mis käsitleb lahutusasjades kohaldatavat õigust ja kohtualluvust. Roheline raamat algatas laiaulatusliku avaliku arutelu selle üle, kuidas lahendada probleemid, mis võivad praeguses olukorras tekkida.

| (4) | 17. juulil 2006 esitas komisjon määruse ettepaneku, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2201/2003 (2) seoses kohtualluvusega ning abieluasjades kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade kehtestamisega. |
| --- | --- |

(4)

17. juulil 2006 esitas komisjon määruse ettepaneku, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2201/2003 (2) seoses kohtualluvusega ning abieluasjades kohaldatavat õigust käsitlevate eeskirjade kehtestamisega.

| (5) | 5.–6. juunil 2008 Luxembourgis toimunud istungil jõudis nõukogu järeldusele, et kõnealuse ettepaneku osas puudub üksmeel ning et ületamatute raskuste tõttu ei ole üksmeelt võimalik praegu ega ka lähitulevikus saavutada. Nõukogu tegi kindlaks, et ettepaneku eesmärke ei ole aluslepingute asjakohaseid sätteid kohaldades võimalik saavutada mõistliku tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

5.–6. juunil 2008 Luxembourgis toimunud istungil jõudis nõukogu järeldusele, et kõnealuse ettepaneku osas puudub üksmeel ning et ületamatute raskuste tõttu ei ole üksmeelt võimalik praegu ega ka lähitulevikus saavutada. Nõukogu tegi kindlaks, et ettepaneku eesmärke ei ole aluslepingute asjakohaseid sätteid kohaldades võimalik saavutada mõistliku tähtaja jooksul.

| (6) | Belgia, Bulgaaria, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Luksemburg, Ungari, Malta, Austria, Portugal, Rumeenia ja Sloveenia teatasid hiljem komisjonile, et nad kavatsevad omavahel sisse seada tõhustatud koostöö abieluasjades kohaldatava õiguse valdkonnas. Kreeka võttis oma taotluse 3. märtsil 2010 tagasi. |
| --- | --- |

(6)

Belgia, Bulgaaria, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Luksemburg, Ungari, Malta, Austria, Portugal, Rumeenia ja Sloveenia teatasid hiljem komisjonile, et nad kavatsevad omavahel sisse seada tõhustatud koostöö abieluasjades kohaldatava õiguse valdkonnas. Kreeka võttis oma taotluse 3. märtsil 2010 tagasi.

| (7) | Nõukogu võttis 12. juulil 2010 vastu otsuse 2010/405/EL tõhustatud koostöö lubamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu võttis 12. juulil 2010 vastu otsuse 2010/405/EL tõhustatud koostöö lubamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas.

| (8) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 328 lõikega 1 on ette nähtud, et kui seatakse sisse tõhustatud koostöö, on see avatud kõikidele liikmesriikidele, eeldusel et nad vastavad koostööd lubavas otsuses seatud osalemistingimustele. Koostöö on liikmesriikidele avatud ka mis tahes muul ajal, eeldusel et peale nimetatud tingimuste täidetakse koostöö raames juba vastuvõetud õigusaktide nõudeid. Komisjon ja tõhustatud koostöös osalevad liikmesriigid tagavad, et nad toetavad nii paljude liikmesriikide osalemist kui võimalik. Käesolev määrus peaks olema tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav üksnes osalevates liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 328 lõikega 1 on ette nähtud, et kui seatakse sisse tõhustatud koostöö, on see avatud kõikidele liikmesriikidele, eeldusel et nad vastavad koostööd lubavas otsuses seatud osalemistingimustele. Koostöö on liikmesriikidele avatud ka mis tahes muul ajal, eeldusel et peale nimetatud tingimuste täidetakse koostöö raames juba vastuvõetud õigusaktide nõudeid. Komisjon ja tõhustatud koostöös osalevad liikmesriigid tagavad, et nad toetavad nii paljude liikmesriikide osalemist kui võimalik. Käesolev määrus peaks olema tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav üksnes osalevates liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.

| (9) | Käesoleva määrusega tuleks luua selge ja terviklik õigusraamistik, mis hõlmaks osalevates liikmesriikides abielulahutuse ja lahuseluga seotud küsimuste suhtes kohaldatavat õigust, tagaks kodanikele õiguskindluse, etteaimatavuse ja paindlikkuse põhimõttest lähtudes asjakohased lahendused ning väldiks olukorda, kus üks abikaasadest nõuab abielu lahutamist enne teist, et tagada menetlemine sellise õiguse alusel, mida ta peab oma huvide kaitsmise seisukohast soodsamaks. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega tuleks luua selge ja terviklik õigusraamistik, mis hõlmaks osalevates liikmesriikides abielulahutuse ja lahuseluga seotud küsimuste suhtes kohaldatavat õigust, tagaks kodanikele õiguskindluse, etteaimatavuse ja paindlikkuse põhimõttest lähtudes asjakohased lahendused ning väldiks olukorda, kus üks abikaasadest nõuab abielu lahutamist enne teist, et tagada menetlemine sellise õiguse alusel, mida ta peab oma huvide kaitsmise seisukohast soodsamaks.

| (10) | Käesoleva määruse reguleerimisala ja regulatiivosa peaks olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2201/2003. Kuid seda ei tuleks kohaldada abielu kehtetuks tunnistamise suhtes.
  Käesolevat määrust tuleks kohaldada üksnes abielusidemete katkemise või nõrgenemise suhtes. Käesoleva määruse kollisiooninormidega kindlaksmääratud õigust tuleks kohaldada lahutuse ja lahuselu põhjustele.
  Eeldusküsimused, näiteks õigus- ja teovõime ning abielu kehtivus, ning abielulahutuse või lahuselu mõju omandiõigusele, nimi, vanemlik vastutus, ülalpidamiskohustused või muud kaasnevad meetmed tuleks määrata kindlaks asjaomases osalevas liikmesriigis kohaldatavate kollisiooninormidega. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse reguleerimisala ja regulatiivosa peaks olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2201/2003. Kuid seda ei tuleks kohaldada abielu kehtetuks tunnistamise suhtes.

Käesolevat määrust tuleks kohaldada üksnes abielusidemete katkemise või nõrgenemise suhtes. Käesoleva määruse kollisiooninormidega kindlaksmääratud õigust tuleks kohaldada lahutuse ja lahuselu põhjustele.

Eeldusküsimused, näiteks õigus- ja teovõime ning abielu kehtivus, ning abielulahutuse või lahuselu mõju omandiõigusele, nimi, vanemlik vastutus, ülalpidamiskohustused või muud kaasnevad meetmed tuleks määrata kindlaks asjaomases osalevas liikmesriigis kohaldatavate kollisiooninormidega.

| (11) | Selleks et määrata täpselt kindlaks käesoleva määruse territoriaalne kohaldamisala, tuleks määrata kindlaks, millised liikmesriigid tõhustatud koostöös osalevad. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et määrata täpselt kindlaks käesoleva määruse territoriaalne kohaldamisala, tuleks määrata kindlaks, millised liikmesriigid tõhustatud koostöös osalevad.

| (12) | Käesolev määrus peaks olema üldiselt kohaldatav, mis tähendab, et selle ühtsete kollisiooninormidega peaks saama määrata, et kohaldatakse osaleva liikmesriigi, mitteosaleva liikmesriigi või mõne kolmanda riigi õigust. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev määrus peaks olema üldiselt kohaldatav, mis tähendab, et selle ühtsete kollisiooninormidega peaks saama määrata, et kohaldatakse osaleva liikmesriigi, mitteosaleva liikmesriigi või mõne kolmanda riigi õigust.

| (13) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada igat liiki kohtus. Vajaduse korral tuleks lugeda kohtusse pöördumine toimunuks määruse (EÜ) nr 2201/2003 kohaselt. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada igat liiki kohtus. Vajaduse korral tuleks lugeda kohtusse pöördumine toimunuks määruse (EÜ) nr 2201/2003 kohaselt.

| (14) | Selleks et võimaldada abikaasadel valida kohaldamiseks õigus, millega neil on tihe seos, või et juhul, kui nad ei ole valikut teinud, kohaldataks nende abielulahutuse või lahuselu suhtes kõnealust õigust, tuleks nimetatud õigust kohaldada ka juhul, kui tegu ei ole osaleva liikmesriigi õigusega. Teise liikmesriigi õiguse kohaldamise määramisel võivad kohtud saada nõukogu 28. mai 2001. aasta otsusega 2001/470/EÜ (millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk) (3) loodud võrgustiku kaudu teavet välisriikide õiguse sisu kohta. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et võimaldada abikaasadel valida kohaldamiseks õigus, millega neil on tihe seos, või et juhul, kui nad ei ole valikut teinud, kohaldataks nende abielulahutuse või lahuselu suhtes kõnealust õigust, tuleks nimetatud õigust kohaldada ka juhul, kui tegu ei ole osaleva liikmesriigi õigusega. Teise liikmesriigi õiguse kohaldamise määramisel võivad kohtud saada nõukogu 28. mai 2001. aasta otsusega 2001/470/EÜ (millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk) (3) loodud võrgustiku kaudu teavet välisriikide õiguse sisu kohta.

| (15) | Kodanike suurem liikuvus nõuab ühelt poolt suuremat paindlikkust, teiselt poolt aga suuremat õiguskindlust. Selleks tuleks käesoleva määrusega anda pooltele teatav võimalus valida abielulahutuse või lahuselu suhtes kohaldatavat õigust, et suurendada kõnealustes küsimustes nende autonoomiat. |
| --- | --- |

(15)

Kodanike suurem liikuvus nõuab ühelt poolt suuremat paindlikkust, teiselt poolt aga suuremat õiguskindlust. Selleks tuleks käesoleva määrusega anda pooltele teatav võimalus valida abielulahutuse või lahuselu suhtes kohaldatavat õigust, et suurendada kõnealustes küsimustes nende autonoomiat.

| (16) | Abikaasadel peaks olema võimalik valida abielulahutuse või lahuselu suhtes kohaldatavaks õiguseks sellise riigi õigus, millega neil on eriline seos, või kohtu asukohariigi õigus. Abikaasade valitud õigus peab olema kooskõlas aluslepingute ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhiõigustega. |
| --- | --- |

(16)

Abikaasadel peaks olema võimalik valida abielulahutuse või lahuselu suhtes kohaldatavaks õiguseks sellise riigi õigus, millega neil on eriline seos, või kohtu asukohariigi õigus. Abikaasade valitud õigus peab olema kooskõlas aluslepingute ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhiõigustega.

| (17) | On oluline, et abikaasadel oleks enne kohaldatava õiguse määramist juurdepääs ajakohastatud teabele abielulahutust ja lahuselu käsitlevate siseriiklike ja Euroopa Liidu õigusaktide põhisisu ja menetluste kohta. Sellise juurdepääsu tagamiseks asjakohasele ja kvaliteetsele teabele ajakohastab komisjon nõukogu otsusega 2001/470/EÜ loodud ja üldsusele ette nähtud internetipõhises infosüsteemis korrapäraselt kõnealust teavet. |
| --- | --- |

(17)

On oluline, et abikaasadel oleks enne kohaldatava õiguse määramist juurdepääs ajakohastatud teabele abielulahutust ja lahuselu käsitlevate siseriiklike ja Euroopa Liidu õigusaktide põhisisu ja menetluste kohta. Sellise juurdepääsu tagamiseks asjakohasele ja kvaliteetsele teabele ajakohastab komisjon nõukogu otsusega 2001/470/EÜ loodud ja üldsusele ette nähtud internetipõhises infosüsteemis korrapäraselt kõnealust teavet.

| (18) | Üks käesoleva määruse peamine põhimõte on, et mõlemad abikaasad peaksid tegema oma valiku teadlikult. Kumbki abikaasa peaks täpselt teadma, millised õiguslikud ja sotsiaalsed tagajärjed kohaldatava õiguse valimisest tulenevad. Võimalus leppida omavahel kokku kohaldatavas õiguses ei tohiks piirata kummagi abikaasa õigusi ega võrdseid võimalusi. Selleks peaksid osalevate liikmesriikide kohtunikud mõistma, et on oluline, et abikaasad oleksid teadlikud kohaldatava õiguse valikut käsitleva kokkuleppe sõlmimisega kaasnevatest õiguslikest tagajärgedest. |
| --- | --- |

(18)

Üks käesoleva määruse peamine põhimõte on, et mõlemad abikaasad peaksid tegema oma valiku teadlikult. Kumbki abikaasa peaks täpselt teadma, millised õiguslikud ja sotsiaalsed tagajärjed kohaldatava õiguse valimisest tulenevad. Võimalus leppida omavahel kokku kohaldatavas õiguses ei tohiks piirata kummagi abikaasa õigusi ega võrdseid võimalusi. Selleks peaksid osalevate liikmesriikide kohtunikud mõistma, et on oluline, et abikaasad oleksid teadlikud kohaldatava õiguse valikut käsitleva kokkuleppe sõlmimisega kaasnevatest õiguslikest tagajärgedest.

| (19) | Tuleb kindlaks määrata lepingu sisulist ja vormilist kehtivust reguleerivad eeskirjad, et abikaasadel oleks kergem teha teadlik valik ning et nende nõusolekut austatakse, tagamaks õiguskindluse ning õiguskaitse parema kättesaadavuse. Seoses vormilise kehtivusega tuleks kehtestada teatavad kaitsemeetmed tagamaks, et abikaasad on oma valiku tagajärgedest teadlikud. Miinimumnõudena tuleks kohaldatava õiguse valikut käsitlev kokkulepe sõlmida kirjalikult ning sellele peaks olema märgitud kuupäev ja alla kirjutanud mõlemad abikaasad. Kui aga selle liikmesriigi õigusega, kus nimetatud kokkuleppe sõlmimise ajal on mõlema abikaasa peamine elukoht, nähakse ette täiendavad ametlikud nõuded, tuleks järgida nimetatud nõudeid. Näiteks võivad osalevas liikmesriigis kehtida täiendavad ametlikud nõuded, mille kohaselt kõnealune kokkulepe lisatakse abielulepingule. Kui nimetatud kokkuleppe sõlmimise ajal on abikaasade peamine elukoht erinevates osalevates liikmesriikides, mille õigusega on ette nähtud erinevad ametlikud nõuded, peaks piisama vastavusest ühe nimetatud liikmesriigi ametlikele nõuetele. Kui nimetatud kokkuleppe sõlmimise ajal on ainult ühe abikaasa peamine elukoht osalevas liikmesriigis, mille õigusega on ette nähtud täiendavad ametlikud nõuded, tuleks järgida nimetatud nõudeid. |
| --- | --- |

(19)

Tuleb kindlaks määrata lepingu sisulist ja vormilist kehtivust reguleerivad eeskirjad, et abikaasadel oleks kergem teha teadlik valik ning et nende nõusolekut austatakse, tagamaks õiguskindluse ning õiguskaitse parema kättesaadavuse. Seoses vormilise kehtivusega tuleks kehtestada teatavad kaitsemeetmed tagamaks, et abikaasad on oma valiku tagajärgedest teadlikud. Miinimumnõudena tuleks kohaldatava õiguse valikut käsitlev kokkulepe sõlmida kirjalikult ning sellele peaks olema märgitud kuupäev ja alla kirjutanud mõlemad abikaasad. Kui aga selle liikmesriigi õigusega, kus nimetatud kokkuleppe sõlmimise ajal on mõlema abikaasa peamine elukoht, nähakse ette täiendavad ametlikud nõuded, tuleks järgida nimetatud nõudeid. Näiteks võivad osalevas liikmesriigis kehtida täiendavad ametlikud nõuded, mille kohaselt kõnealune kokkulepe lisatakse abielulepingule. Kui nimetatud kokkuleppe sõlmimise ajal on abikaasade peamine elukoht erinevates osalevates liikmesriikides, mille õigusega on ette nähtud erinevad ametlikud nõuded, peaks piisama vastavusest ühe nimetatud liikmesriigi ametlikele nõuetele. Kui nimetatud kokkuleppe sõlmimise ajal on ainult ühe abikaasa peamine elukoht osalevas liikmesriigis, mille õigusega on ette nähtud täiendavad ametlikud nõuded, tuleks järgida nimetatud nõudeid.

| (20) | Kohaldatava õiguse määramise kokkulepet peaks saama sõlmida ja muuta kuni kohtu poole pöördumiseni või isegi menetluse ajal, kui see on kohtu asukohariigi õiguses ette nähtud. Sellisel juhul piisab selliselt määratud kohaldatava õiguse kandmisest kohtu protokolli kooskõlas asukohariigi õigusega. |
| --- | --- |

(20)

Kohaldatava õiguse määramise kokkulepet peaks saama sõlmida ja muuta kuni kohtu poole pöördumiseni või isegi menetluse ajal, kui see on kohtu asukohariigi õiguses ette nähtud. Sellisel juhul piisab selliselt määratud kohaldatava õiguse kandmisest kohtu protokolli kooskõlas asukohariigi õigusega.

| (21) | Kui pooled ei ole kohaldatavat õigust valinud, tuleks käesoleva määrusega ette näha ühtlustatud kollisiooninormid, mis tugineksid tähtsusjärjekorda seatud ühendavatele teguritele, mille aluseks on abikaasade tihe seos asjaomase õigusega, et tagada õiguskindlus ja etteaimatavus ning vältida olukorda, kus üks abikaasadest nõuab abielu lahutamist enne teist, et menetlus toimuks sellise õiguse alusel, mida ta peab oma huvide kaitsmise seisukohast soodsamaks. Kõnealused ühendavad tegurid tuleks valida selleks, et tagada abielulahutuse või lahuseluga seotud menetluste arutamine sellise õiguse alusel, millega abikaasadel on tihe seos. |
| --- | --- |

(21)

Kui pooled ei ole kohaldatavat õigust valinud, tuleks käesoleva määrusega ette näha ühtlustatud kollisiooninormid, mis tugineksid tähtsusjärjekorda seatud ühendavatele teguritele, mille aluseks on abikaasade tihe seos asjaomase õigusega, et tagada õiguskindlus ja etteaimatavus ning vältida olukorda, kus üks abikaasadest nõuab abielu lahutamist enne teist, et menetlus toimuks sellise õiguse alusel, mida ta peab oma huvide kaitsmise seisukohast soodsamaks. Kõnealused ühendavad tegurid tuleks valida selleks, et tagada abielulahutuse või lahuseluga seotud menetluste arutamine sellise õiguse alusel, millega abikaasadel on tihe seos.

| (22) | Kui käesolevas määruses osutatakse kodakondsusele kui riigi õiguse kohaldamise seisukohast ühendavale tegurile, tuleks mitmekordse kodakondsuse juhtumite käsitlemine jätta liikmesriikide õiguse otsustada, järgides seejuures täielikult Euroopa Liidu üldpõhimõtteid. |
| --- | --- |

(22)

Kui käesolevas määruses osutatakse kodakondsusele kui riigi õiguse kohaldamise seisukohast ühendavale tegurile, tuleks mitmekordse kodakondsuse juhtumite käsitlemine jätta liikmesriikide õiguse otsustada, järgides seejuures täielikult Euroopa Liidu üldpõhimõtteid.

| (23) | Kui pöördutakse kohtu poole, et muuta lahuselu lahutuseks ja kui osapooled ei ole valinud kohaldatavat õigust, tuleks kohaldada lahuselu suhtes kohaldatud õigust ka abielulahutuse suhtes. Selline järjepidevus edendab poolte jaoks prognoositavust ja suurendab õiguskindlust. Kui lahuselu suhtes kohaldatud õigus ei näe ette lahuselu muutmist abielulahutuseks, tuleks lahutust reguleerida kollisiooninormidega, mida kohaldatakse juhul, kui pooled ei ole valikut teinud. See ei tohiks takistada abikaasadel taotleda abielulahutust käesoleva määruse teiste eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(23)

Kui pöördutakse kohtu poole, et muuta lahuselu lahutuseks ja kui osapooled ei ole valinud kohaldatavat õigust, tuleks kohaldada lahuselu suhtes kohaldatud õigust ka abielulahutuse suhtes. Selline järjepidevus edendab poolte jaoks prognoositavust ja suurendab õiguskindlust. Kui lahuselu suhtes kohaldatud õigus ei näe ette lahuselu muutmist abielulahutuseks, tuleks lahutust reguleerida kollisiooninormidega, mida kohaldatakse juhul, kui pooled ei ole valikut teinud. See ei tohiks takistada abikaasadel taotleda abielulahutust käesoleva määruse teiste eeskirjade alusel.

| (24) | Olukorras, kus kohaldatavas õiguses ei ole abielulahutust ette nähtud või see ei taga ühele abikaasadest tema soo tõttu võrdset võimalust abielulahutust või lahuselu taotleda, tuleks siiski kohaldada selle riigi õigust, kus on kohtu poole pöördutud. See ei tohiks siiski piirata avaliku korra klausli kohaldamist. |
| --- | --- |

(24)

Olukorras, kus kohaldatavas õiguses ei ole abielulahutust ette nähtud või see ei taga ühele abikaasadest tema soo tõttu võrdset võimalust abielulahutust või lahuselu taotleda, tuleks siiski kohaldada selle riigi õigust, kus on kohtu poole pöördutud. See ei tohiks siiski piirata avaliku korra klausli kohaldamist.

| (25) | Avaliku korra kaalutlustel peaks osalevate liikmesriikide kohtutel olema õigus erandkorras eirata välisriigi õiguse sätet, kui selle kohaldamine asjaomasel juhul oleks ilmselgelt vastuolus kohtu asukohariigi avaliku korraga. Sellest hoolimata ei tohiks kohtutel olla õigust teise riigi õiguse sätet avaliku korra kaalutlustel eirata juhul, kui see on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, eriti selle artikliga 21, milles keelatakse igasugune diskrimineerimine. |
| --- | --- |

(25)

Avaliku korra kaalutlustel peaks osalevate liikmesriikide kohtutel olema õigus erandkorras eirata välisriigi õiguse sätet, kui selle kohaldamine asjaomasel juhul oleks ilmselgelt vastuolus kohtu asukohariigi avaliku korraga. Sellest hoolimata ei tohiks kohtutel olla õigust teise riigi õiguse sätet avaliku korra kaalutlustel eirata juhul, kui see on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, eriti selle artikliga 21, milles keelatakse igasugune diskrimineerimine.

| (26) | Kui käesolevas määruses on viidatud asjaolule, et osaleva liikmesriigi, kelle kohtu poole pöörduti, õiguse kohaselt ei ole abielulahutust ette nähtud, tuleks seda tõlgendada nii, et selle liikmesriigi õiguses puudub abielulahutuse institutsioon. Sellisel juhul ei tohiks kohtul olla kohustust kuulutada välja abielulahutus käesoleva määruse kohaldamise tõttu.
  Kui käesolevas määruses on viidatud asjaolule, et osaleva liikmesriigi, kelle kohtu poole pöörduti, õiguse kohaselt ei loeta asjaomast abielu abielulahutusega seotud menetluse välja kuulutamiseks kehtivaks, tuleks seda muu seas tõlgendada nii, et seda abielu selle liikmesriigi õiguses ei eksisteeri. Sellisel juhul ei tohiks kohtul olla kohustust kuulutada välja abielulahutus või lahuselu käesoleva määruse kohaldamise tõttu. |
| --- | --- |

(26)

Kui käesolevas määruses on viidatud asjaolule, et osaleva liikmesriigi, kelle kohtu poole pöörduti, õiguse kohaselt ei ole abielulahutust ette nähtud, tuleks seda tõlgendada nii, et selle liikmesriigi õiguses puudub abielulahutuse institutsioon. Sellisel juhul ei tohiks kohtul olla kohustust kuulutada välja abielulahutus käesoleva määruse kohaldamise tõttu.

Kui käesolevas määruses on viidatud asjaolule, et osaleva liikmesriigi, kelle kohtu poole pöörduti, õiguse kohaselt ei loeta asjaomast abielu abielulahutusega seotud menetluse välja kuulutamiseks kehtivaks, tuleks seda muu seas tõlgendada nii, et seda abielu selle liikmesriigi õiguses ei eksisteeri. Sellisel juhul ei tohiks kohtul olla kohustust kuulutada välja abielulahutus või lahuselu käesoleva määruse kohaldamise tõttu.

| (27) | Kuna mõnes riigis ja osalevas liikmesriigis on kaks või enam õigussüsteemi või eeskirjade kogumit, mis reguleerivad käesolevas määruses käsitletavaid küsimusi, tuleks ette näha, mil määral käesoleva määruse sätteid kohaldatakse kõnealuste riikide ja osalevate liikmesriikide eri territoriaalüksustes või kõnealuste riikide ja osalevate liikmesriikide erinevatesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele. |
| --- | --- |

(27)

Kuna mõnes riigis ja osalevas liikmesriigis on kaks või enam õigussüsteemi või eeskirjade kogumit, mis reguleerivad käesolevas määruses käsitletavaid küsimusi, tuleks ette näha, mil määral käesoleva määruse sätteid kohaldatakse kõnealuste riikide ja osalevate liikmesriikide eri territoriaalüksustes või kõnealuste riikide ja osalevate liikmesriikide erinevatesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele.

| (28) | Kui puuduvad eeskirjad kohaldatava õiguse määramiseks, siis osapooled, kes valivad ühe osapoole riigi õiguse, peavad samal ajal näitama, millise territoriaalüksuse õiguse osas nad kokku leppisid, kui riik, mille õigus valiti, koosneb mitmest territoriaalüksusest, millel kõigil on oma õigussüsteem või lahutusega seotud normistik. |
| --- | --- |

(28)

Kui puuduvad eeskirjad kohaldatava õiguse määramiseks, siis osapooled, kes valivad ühe osapoole riigi õiguse, peavad samal ajal näitama, millise territoriaalüksuse õiguse osas nad kokku leppisid, kui riik, mille õigus valiti, koosneb mitmest territoriaalüksusest, millel kõigil on oma õigussüsteem või lahutusega seotud normistik.

| (29) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt õiguskindluse, etteaimatavuse ja paindlikkuse suurendamine rahvusvaheliste abieluõiguslike menetluste puhul ja seeläbi inimeste vaba liikumise lihtsustamine Euroopa Liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid (tehes seda tõhustatud koostöö kaudu, kui see on asjakohane) kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(29)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt õiguskindluse, etteaimatavuse ja paindlikkuse suurendamine rahvusvaheliste abieluõiguslike menetluste puhul ja seeläbi inimeste vaba liikumise lihtsustamine Euroopa Liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid (tehes seda tõhustatud koostöö kaudu, kui see on asjakohane) kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (30) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige selle artiklit 21, mis keelab igasuguse diskrimineerimise, sealhulgas diskrimineerimise soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu. Osalevate liikmesriikide kohtud peaksid käesolevat määrust kohaldama nimetatud õigusi ja põhimõtteid järgides, |
| --- | --- |

(30)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige selle artiklit 21, mis keelab igasuguse diskrimineerimise, sealhulgas diskrimineerimise soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu. Osalevate liikmesriikide kohtud peaksid käesolevat määrust kohaldama nimetatud õigusi ja põhimõtteid järgides,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

REGULEERIMISALA, SEOS MÄÄRUSEGA (EÜ) NR 2201/2003, MÕISTED JA ÜLDINE KOHALDATAVUS

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse abielulahutuse ja lahuselu suhtes sellistel juhtudel, kus kohaldatakse rahvusvahelise eraõiguse norme.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata alljärgnevate küsimuste suhtes, isegi kui need pelgalt abielulahutust või lahuselu käsitleva menetluse eelküsimustena esile kerkivad:

| a) | füüsiliste isikute õigus- ja teovõime; |
| --- | --- |

a)

füüsiliste isikute õigus- ja teovõime;

| b) | abielu eksisteerimine, kehtivus või tunnustamine; |
| --- | --- |

b)

abielu eksisteerimine, kehtivus või tunnustamine;

| c) | abielu kehtetuks tunnistamine; |
| --- | --- |

c)

abielu kehtetuks tunnistamine;

| d) | abikaasade nimi; |
| --- | --- |

d)

abikaasade nimi;

| e) | abielu omandiõiguslikud tagajärjed; |
| --- | --- |

e)

abielu omandiõiguslikud tagajärjed;

| f) | vanemlik vastutus; |
| --- | --- |

f)

vanemlik vastutus;

| g) | ülalpidamiskohustused; |
| --- | --- |

g)

ülalpidamiskohustused;

| h) | usaldusomand või pärimine. |
| --- | --- |

h)

usaldusomand või pärimine.

Artikkel 2

Seos määrusega (EÜ) nr 2201/2003

Käesolev määrus ei mõjuta määruse (EÜ) nr 2201/2003 kohaldamist.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kohaldatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „osalev liikmesriik” – liikmesriik, kes osaleb abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas tehtavas tõhustatud koostöös vastavalt otsusele 2010/405/EL või vastavalt otsusele, mis on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 331 lõike 1 teise või kolmanda lõigu kohaselt; |
| --- | --- |

1)

„osalev liikmesriik” – liikmesriik, kes osaleb abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas tehtavas tõhustatud koostöös vastavalt otsusele 2010/405/EL või vastavalt otsusele, mis on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 331 lõike 1 teise või kolmanda lõigu kohaselt;

| 2) | mõiste „kohus” hõlmab osalevate liikmesriikide mis tahes asutust, millel on pädevus käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

2)

mõiste „kohus” hõlmab osalevate liikmesriikide mis tahes asutust, millel on pädevus käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes.

Artikkel 4

Üldine kohaldatavus

Käesoleva määruse alusel määratud õigust kohaldatakse ka juhul, kui tegu ei ole osaleva liikmesriigi õigusega.

II PEATÜKK

ABIELULAHUTUSE JA LAHUSELU SUHTES KOHALDATAVAT ÕIGUST REGULEERIVAD ÜHTSED EESKIRJAD

Artikkel 5

Kohaldatava õiguse valik abikaasade poolt

1.   Abikaasad võivad abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse määramises kokku leppida, tingimusel et selleks on üks järgmistest õigustest:

| a) | selle riigi õigus, kus on kokkuleppe sõlmimise ajal abikaasade peamine elukoht, või |
| --- | --- |

a)

selle riigi õigus, kus on kokkuleppe sõlmimise ajal abikaasade peamine elukoht, või

| b) | selle riigi õigus, kus oli abikaasade viimane peamine elukoht, kui üks neist kokkuleppe sõlmimise ajal endiselt seal elab, või |
| --- | --- |

b)

selle riigi õigus, kus oli abikaasade viimane peamine elukoht, kui üks neist kokkuleppe sõlmimise ajal endiselt seal elab, või

| c) | selle riigi õigus, mille kodanik üks abikaasadest on kokkuleppe sõlmimise ajal, või |
| --- | --- |

c)

selle riigi õigus, mille kodanik üks abikaasadest on kokkuleppe sõlmimise ajal, või

| d) | kohtu asukohariigi õigus. |
| --- | --- |

d)

kohtu asukohariigi õigus.

2.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võib kohaldatava õiguse määramise kokkuleppe sõlmida ja seda muuta igal ajal, kuid hiljemalt kohtu poole pöördumise ajaks.

3.   Abikaasad võivad määrata kohaldatava õiguse ka kohtus menetluse käigus, kui see on kohtu asukohariigi õigusega ette nähtud. Sellisel juhul kannab kohus selliselt määratud kohaldatava õiguse protokolli kooskõlas asukohariigi õigusega.

Artikkel 6

Nõusolek ja sisuline kehtivus

1.   Õiguse valikul saavutatud kokkuleppe või sellega seotud tingimuste olemasolu ja kehtivus määratakse kindlaks selle õiguse alusel, mis kehtiks kokkuleppe või tingimuste suhtes käesoleva määruse alusel, kui kokkulepe või tingimused kehtiksid.

2.   Abikaasa võib oma nõusoleku puudumise tõendamiseks siiski tugineda selle riigi õigusele, kus asus tema peamine elukoht ajal, kui kohtu poole pöörduti, kui asjaoludest ilmneb, et tema tegevuse tagajärgi ei oleks mõistlik kindlaks määrata lõikes 1 määratud õiguse alusel.

Artikkel 7

Vormiline kehtivus

1.   Artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud kokkulepe sõlmitakse kirjalikult ning sellele märgitakse kuupäev ja kirjutavad alla mõlemad abikaasad. Elektroonilisel teel edastatud kokkulepe, mida on võimalik alaliselt säilitada, võrdsustatakse kirjalikult vormistatuga.

2.   Kui aga selle osaleva liikmesriigi õigusega, kus on mõlema abikaasa peamine elukoht kokkuleppe sõlmimise ajal, on kõnealust liiki kokkulepetele ette nähtud täiendavad ametlikud nõuded, järgitakse nimetatud nõudeid.

3.   Kui abikaasade peamine elukoht kokkuleppe sõlmimise ajal on erinevates osalevates liikmesriikides ja nende riikide õigusega on ette nähtud erinevad ametlikud nõuded, on kokkulepe vormiliselt kehtiv juhul, kui see vastab nõuetele, mis on sätestatud ühe asjaomase riigi õiguses.

4.   Kui kokkuleppe sõlmimise ajal on ainult ühe abikaasa peamine elukoht osalevas liikmesriigis, mille õigusega on ette nähtud täiendavad ametlikud nõuded selliste kokkulepete kohta, tuleb järgida nimetatud nõudeid.

Artikkel 8

Poolte valikuvõimaluse kasutamata jätmise korral kohaldatav õigus

Kui artiklist 5 tulenev valikuvõimalus jäetakse kasutamata, kohaldatakse abielulahutuse ja lahuselu suhtes selle riigi õigust:

| a) | kus on kohtusse pöördumise ajal abikaasade peamine elukoht; või selle puudumise korral, |
| --- | --- |

a)

kus on kohtusse pöördumise ajal abikaasade peamine elukoht; või selle puudumise korral,

| b) | kus oli abikaasade viimane peamine elukoht, tingimusel et sellest ei ole kohtusse pöördumise ajal möödunud rohkem kui aasta, kui üks abikaasadest kohtusse pöördumise ajal endiselt selles riigis elab; või selle puudumise korral, |
| --- | --- |

b)

kus oli abikaasade viimane peamine elukoht, tingimusel et sellest ei ole kohtusse pöördumise ajal möödunud rohkem kui aasta, kui üks abikaasadest kohtusse pöördumise ajal endiselt selles riigis elab; või selle puudumise korral,

| c) | mille kodanikud mõlemad abikaasad on kohtusse pöördumise ajal; või selle puudumise korral, |
| --- | --- |

c)

mille kodanikud mõlemad abikaasad on kohtusse pöördumise ajal; või selle puudumise korral,

| d) | kus kohtusse pöördutakse. |
| --- | --- |

d)

kus kohtusse pöördutakse.

Artikkel 9

Lahuselu muutmine abielulahutuseks

1.   Lahuselu muutmisel abielulahutuseks kohaldatakse lahuselu suhtes kohaldatud õigust ka abielulahutuse suhtes, kui pooled ei ole kooskõlas artikliga 5 kokku leppinud teisiti.

2.   Kuid kui lahuselu suhtes kohaldatud õigus ei näe ette lahuselu muutmist abielulahutuseks, kohaldatakse artiklit 8, kui pooled ei ole kooskõlas artikliga 5 kokku leppinud teisiti.

Artikkel 10

Kohtu asukohariigi õiguse kohaldamine

Kui artiklist 5 või 8 tulenevalt kohaldatava õiguse kohaselt ei ole abielulahutust ette nähtud või kui see ei taga ühele abikaasadest tema soo tõttu võrdset võimalust abielulahutust või lahuselu taotleda, kohaldatakse kohtu asukohariigi õigust.

Artikkel 11

Tagasisaate ja edasiviite välistamine

Kui käesoleva määruse alusel kuulub kohaldamisele teatava riigi õigus, kohaldatakse selle riigi kehtivaid õigusnorme, välja arvatud rahvusvahelise eraõiguse normid.

Artikkel 12

Avalik kord

Käesoleva määruse alusel määratud riigi õiguse sätte kohaldamisest võib keelduda üksnes siis, kui selle kohaldamine on ilmselgelt vastuolus kohtu asukohariigi avaliku korraga.

Artikkel 13

Erinevused riiklikes õigusaktides

Käesolevas määruses ei kohusta miski selle osaleva liikmesriigi kohtuid, mille õiguses ei ole abielulahutust ette nähtud või ei loeta asjaomast abielu abielulahutusega seotud menetluse jaoks kehtivaks, kuulutama välja abielulahutust käesoleva määruse kohaldamise tõttu.

Artikkel 14

Kahe või enama õiguskorraga riigid – territoriaalsed kollisiooninormid

Kui riik koosneb mitmest territoriaalüksusest, millest igaühes kehtivad käesoleva määrusega reguleeritud küsimuste suhtes oma õigussüsteem või eeskirjad:

| a) | käsitatakse käesoleva määruse alusel kohaldatava õiguse kindlaksmääramisel viiteid selle riigi õigusele kui viiteid asjaomases territoriaalüksuse kehtivale õigusele; |
| --- | --- |

a)

käsitatakse käesoleva määruse alusel kohaldatava õiguse kindlaksmääramisel viiteid selle riigi õigusele kui viiteid asjaomases territoriaalüksuse kehtivale õigusele;

| b) | käsitatakse viiteid peamisele elukohale kõnealuses riigis viidetena peamisele elukohale territoriaalüksuses; |
| --- | --- |

b)

käsitatakse viiteid peamisele elukohale kõnealuses riigis viidetena peamisele elukohale territoriaalüksuses;

| c) | käsitatakse viiteid kodakondsusele viidetena kõnealuse riigi õigusega kindlaksmääratud territoriaalüksusele või asjaomaste eeskirjade puudumisel osapoolte valitud territoriaalüksusele või valiku puudumisel territoriaalüksusele, millega abikaasa või abikaasad on kõige lähemalt seotud. |
| --- | --- |

c)

käsitatakse viiteid kodakondsusele viidetena kõnealuse riigi õigusega kindlaksmääratud territoriaalüksusele või asjaomaste eeskirjade puudumisel osapoolte valitud territoriaalüksusele või valiku puudumisel territoriaalüksusele, millega abikaasa või abikaasad on kõige lähemalt seotud.

Artikkel 15

Kahe või enama õiguskorraga riigid – isikute gruppide vahelisi vahekordi reguleerivad kollisiooninormid

Sellises riigis, kus käesoleva määrusega reguleeritud küsimuste suhtes kohaldatakse erinevatesse gruppidesse kuuluvate isikutele kahte või enamat õigussüsteemi või normistikku, käsitatakse viiteid selle riigi õigusele kui viiteid õigussüsteemile, mis on määratud kindlaks selle riigi kehtivate eeskirjadega. Selliste eeskirjade puudumisel kohaldatakse sellist õigussüsteemi või normistikku, millega abikaasa või abikaasad on kõige lähemalt seotud.

Artikkel 16

Käesoleva määruse kohaldamata jätmine siseriiklikele kollisiooninormidele

Osalev liikmesriik, milles käesoleva määrusega reguleeritud küsimuste osas kehtivad erinevad õigussüsteemid või normistikud, ei pea käesolevat määrust kohaldama selliste õigusnormide vastuolude suhtes, mis on tekkinud üksnes erinevate õigussüsteemide või normistike vahel.

III PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 17

Osalevate liikmesriikide esitatav teave

1.   Osalevad liikmesriigid edastavad komisjonile 21. septembriks 2011 oma siseriiklikud õigusnormid, kui need on olemas, järgmise kohta:

| a) | ametlikud nõuded seoses kohaldatava õiguse valikut käsitlevate kokkulepetega vastavalt artikli 7 lõigetele 2–4 ning |
| --- | --- |

a)

ametlikud nõuded seoses kohaldatava õiguse valikut käsitlevate kokkulepetega vastavalt artikli 7 lõigetele 2–4 ning

| b) | võimalus määrata kohaldatav õigus kooskõlas artikli 5 lõikega 3. |
| --- | --- |

b)

võimalus määrata kohaldatav õigus kooskõlas artikli 5 lõikega 3.

Osalevad liikmesriigid edastavad komisjonile kõik edaspidised muudatused nendes õigusnormides.

2.   Komisjon teeb lõike 1 kohaselt saadud teabe avalikult kättesaadavaks asjakohaste vahendite abil, kasutades eelkõige tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku veebisaiti.

Artikkel 18

Üleminekusätted

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse kohtumenetluste suhtes, mis on algatatud, ja artiklis 5 osutatud kokkulepete suhtes, mis on sõlmitud alates 21. juunist 2012.

Kohaldatava õiguse valikut käsitlev kokkulepe, mis on sõlmitud enne 21. juunit 2012, jõustub siiski samuti, tingimusel et see vastab artiklitele 6 ja 7.

2.   Käesolev määrus ei piira nende kohaldatava õiguse valikut käsitlevate kokkulepete kohaldamist, mis on sõlmitud vastavalt selle osaleva liikmesriigi õigusele, mille kohtu poole pöördutakse enne 21. juunit 2012.

Artikkel 19

Seos kehtivate rahvusvaheliste konventsioonidega

1.   Ilma et see piiraks osalevatele liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 351 tulenevate kohustuste täitmist, ei mõjuta käesolev määrus selliste rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamist, mille osaliseks käesoleva määruse vastuvõtmise või Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 331 lõike 1 teise või kolmanda lõigu kohase otsuse vastuvõtmise ajal on üks või mitu osalevat liikmesriiki ning millega sätestatakse abielulahutuse või lahuseluga seotud kollisiooninormid.

2.   Käesolev määrus on siiski ülimuslik konventsioonide suhtes, mis on sõlmitud üksnes kahe või enama osaleva liikmesriigi vahel, sellisel määral, mil need konventsioonid käsitlevad käesoleva määrusega reguleeritud küsimusi.

Artikkel 20

Läbivaatamisklausel

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta 31. detsembriks 2015 ja seejärel iga viie aasta järel. Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanekud käesoleva määruse kohandamiseks.

2.   Selleks edastavad osalevad liikmesriigid komisjonile asjakohase teabe käesoleva määruse kohaldamisest nende kohtutes.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 21

Jõustumine ja kohaldamise algus

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda hakatakse kohaldama 21. juunist 2012, välja arvatud artikkel 17, mida hakatakse kohaldama 21. juunist 2011.

Selliste osalevate liikmesriikide suhtes, kes osalevad tõhustatud koostöös vastavalt otsusele, mis on vastu võetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 331 lõike 1 teise või kolmanda lõigu kohaselt, hakatakse käesolevat määrust kohaldama alates asjaomases otsuses märgitud kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja osalevates liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 20. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  ELT L 189, 22.7.2010, lk 12.

1

(2)  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.

3

---

| 29.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1260/2010,

22. detsember 2010,

määrusega (EMÜ) nr 3846/87 eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2011

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3846/87, millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks, (2) eriti selle artikli 3 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eksporditoetuste nomenklatuur tuleks 1. jaanuari 2011. aasta seisuga avaldada täies mahus sellisena, nagu see tuleneb põllumajandustoodete ekspordikavasid käsitlevatest sätetest. |
| --- | --- |

(1)

Eksporditoetuste nomenklatuur tuleks 1. jaanuari 2011. aasta seisuga avaldada täies mahus sellisena, nagu see tuleneb põllumajandustoodete ekspordikavasid käsitlevatest sätetest.

| (2) | Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1298/2009 (määrusega (EMÜ) nr 3846/87 eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2010) (3) tuleks seepärast kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1298/2009 (määrusega (EMÜ) nr 3846/87 eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2010) (3) tuleks seepärast kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 3846/87 muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga. |
| --- | --- |

1)

I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga.

| 2) | II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga. |
| --- | --- |

2)

II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga.

Artikkel 2

Määrus (EL) nr 1298/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.

Määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1.

2

(3)  ELT L 353, 31.12.2009, lk 9.

3

---

I LISA

„I LISA

PÕLLUMAJANDUSTOODETE NOMENKLATUUR EKSPORDITOETUSTE JAOKS

SISUKORD

Sektor

| 1. | Teravili ning nisu- ja rukkipüül, -tangud või lihtjahu |
| --- | --- |

1.

| 2. | Riis ja purustatud riis |
| --- | --- |

2.

| 3. | Teraviljatooted |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teravilja baasil valmistatud segasööt |
| --- | --- |

4.

| 5. | Veise- ja vasikaliha |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sealiha |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kodulinnuliha |
| --- | --- |

7.

| 8. | Munad |
| --- | --- |

8.

| 9. | Piim ja piimatooted |
| --- | --- |

9.

| 10. | Valge suhkur ja toorsuhkur ilma edasise töötlemiseta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Siirupid ja muud suhkrutooted |
| --- | --- |

11.

1.   Teravili ning nisu- ja rukkipüül, -tangud või lihtjahu

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| 1001 | Nisu ja meslin: | |
| 1001 10 00 | – | kõvast nisust: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

1001

Nisu ja meslin:

1001 10 00

–

kõvast nisust:

| – – | seemned |
| --- | --- |

– –

seemned

1001 10 00 9200

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

1001 10 00 9400

ex 1001 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muu speltanisu, harilik nisu ja meslin: |
| --- | --- |

– –

muu speltanisu, harilik nisu ja meslin:

1001 90 91

| – – – | harilik nisu ja meslin seemneks |
| --- | --- |

– – –

harilik nisu ja meslin seemneks

1001 90 91 9000

1001 90 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

1001 90 99 9000

1002 00 00

Rukis

1002 00 00 9000

1003 00

Oder:

1003 00 10

| – | seemned |
| --- | --- |

–

seemned

1003 00 10 9000

1003 00 90

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

1003 00 90 9000

1004 00 00

Kaer:

| – | seemned |
| --- | --- |

–

seemned

1004 00 00 9200

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

1004 00 00 9400

1005

Maisiterad:

ex 1005 10

| – | seemned: |
| --- | --- |

–

seemned:

1005 10 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

1005 10 90 9000

1005 90 00

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

1005 90 00 9000

1007 00

Terasorgo:

1007 00 90

| – | muud |
| --- | --- |

–

muud

1007 00 90 9000

ex 1008

Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili:

1008 20 00

| – | hirss |
| --- | --- |

–

hirss

1008 20 00 9000

1101 00

Püülijahu nisust või meslinist:

| – | nisujahu: |
| --- | --- |

–

nisujahu:

1101 00 11

| – – | kõvast nisust |
| --- | --- |

– –

kõvast nisust

1101 00 11 9000

1101 00 15

| – – | harilikust nisust ja speltanisust |
| --- | --- |

– –

harilikust nisust ja speltanisust

| – – – | tuhasusega 0–600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

tuhasusega 0–600 mg/100 g

1101 00 15 9100

| – – – | tuhasusega 601–900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

tuhasusega 601–900 mg/100 g

1101 00 15 9130

| – – – | tuhasusega 901–1 100 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

tuhasusega 901–1 100 mg/100 g

1101 00 15 9150

| – – – | tuhasusega 1 101–1 650 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

tuhasusega 1 101–1 650 mg/100 g

1101 00 15 9170

| – – – | tuhasusega 1 651–1 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

tuhasusega 1 651–1 900 mg/100 g

1101 00 15 9180

| – – – | tuhasusega üle 1 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

tuhasusega üle 1 900 mg/100 g

1101 00 15 9190

1101 00 90

| – | meslinijahu |
| --- | --- |

–

meslinijahu

1101 00 90 9000

ex 1102

Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist:

1102 10 00

| – | rukkijahu: |
| --- | --- |

–

rukkijahu:

| – – | tuhasusega 0–1 400 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

tuhasusega 0–1 400 mg/100 g

1102 10 00 9500

| – – | tuhasusega 1 400–2 000 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

tuhasusega 1 400–2 000 mg/100 g

1102 10 00 9700

| – – | tuhasusega üle 2 000 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

tuhasusega üle 2 000 mg/100 g

1102 10 00 9900

ex 1103

Teraviljatangud, lihtjahu ja graanulid:

| – | tangud ja lihtjahu: |
| --- | --- |

–

tangud ja lihtjahu:

1103 11

| – – | nisust: |
| --- | --- |

– –

nisust:

1103 11 10

| – – – | kõvast nisust: |
| --- | --- |

– – –

kõvast nisust:

| – – – – | tuhasusega 0–1 300 mg/100 g: |
| --- | --- |

– – – –

tuhasusega 0–1 300 mg/100 g:

| – – – – – | lihtjahu, mille massist alla 10 % läbib sõela, mille avade suurus on 0,160 mm |
| --- | --- |

– – – – –

lihtjahu, mille massist alla 10 % läbib sõela, mille avade suurus on 0,160 mm

1103 11 10 9200

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

1103 11 10 9400

| – – – – | tuhasusega üle 1 300 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

tuhasusega üle 1 300 mg/100 g

1103 11 10 9900

1103 11 90

| – – – | harilikust nisust ja speltanisust: |
| --- | --- |

– – –

harilikust nisust ja speltanisust:

| – – – – | tuhasusega 0–600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

tuhasusega 0–600 mg/100 g

1103 11 90 9200

| – – – – | tuhasusega üle 600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

tuhasusega üle 600 mg/100 g

1103 11 90 9800

2.   Riis ja purustatud riis

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| 1006 | riis: | |
| 1006 20 | – | kooritud (pruun) riis: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

1006

riis:

1006 20

–

kooritud (pruun) riis:

| – – | aurutatud: |
| --- | --- |

– –

aurutatud:

1006 20 11

| – – – | ümarateraline |
| --- | --- |

– – –

ümarateraline

1006 20 11 9000

1006 20 13

| – – – | keskmiseteraline |
| --- | --- |

– – –

keskmiseteraline

1006 20 13 9000

| – – – | pikateraline: |
| --- | --- |

– – –

pikateraline:

1006 20 15

| – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3 |
| --- | --- |

– – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3

1006 20 15 9000

1006 20 17

| – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3 |
| --- | --- |

– – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3

1006 20 17 9000

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1006 20 92

| – – – | ümarateraline |
| --- | --- |

– – –

ümarateraline

1006 20 92 9000

1006 20 94

| – – – | keskmiseteraline |
| --- | --- |

– – –

keskmiseteraline

1006 20 94 9000

| – – – | pikateraline: |
| --- | --- |

– – –

pikateraline:

1006 20 96

| – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3 |
| --- | --- |

– – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3

1006 20 96 9000

1006 20 98

| – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3 |
| --- | --- |

– – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3

1006 20 98 9000

1006 30

| – | poolkroovitud või kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata: |
| --- | --- |

–

poolkroovitud või kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata:

| – – | poolkroovitud: |
| --- | --- |

– –

poolkroovitud:

| – – – | aurutatud: |
| --- | --- |

– – –

aurutatud:

1006 30 21

| – – – – | ümarateraline |
| --- | --- |

– – – –

ümarateraline

1006 30 21 9000

1006 30 23

| – – – – | keskmiseteraline |
| --- | --- |

– – – –

keskmiseteraline

1006 30 23 9000

| – – – – | pikateraline: |
| --- | --- |

– – – –

pikateraline:

1006 30 25

| – – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3 |
| --- | --- |

– – – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3

1006 30 25 9000

1006 30 27

| – – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3 |
| --- | --- |

– – – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3

1006 30 27 9000

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

1006 30 42

| – – – – | ümarateraline |
| --- | --- |

– – – –

ümarateraline

1006 30 42 9000

1006 30 44

| – – – – | keskmiseteraline |
| --- | --- |

– – – –

keskmiseteraline

1006 30 44 9000

| – – – – | pikateraline: |
| --- | --- |

– – – –

pikateraline:

1006 30 46

| – – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3 |
| --- | --- |

– – – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3

1006 30 46 9000

1006 30 48

| – – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3 |
| --- | --- |

– – – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3

1006 30 48 9000

| – – | kroovitud riis: |
| --- | --- |

– –

kroovitud riis:

| – – – | aurutatud: |
| --- | --- |

– – –

aurutatud:

1006 30 61

| – – – – | ümarateraline: |
| --- | --- |

– – – –

ümarateraline:

| – – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 61 9100

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

1006 30 61 9900

1006 30 63

| – – – – | keskmiseteraline |
| --- | --- |

– – – –

keskmiseteraline

| – – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 63 9100

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

1006 30 63 9900

| – – – – | pikateraline: |
| --- | --- |

– – – –

pikateraline:

1006 30 65

| – – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3: |
| --- | --- |

– – – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3:

| – – – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg |
| --- | --- |

– – – – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 65 9100

| – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – –

muud

1006 30 65 9900

1006 30 67

| – – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3 |
| --- | --- |

– – – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3

| – – – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg |
| --- | --- |

– – – – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 67 9100

| – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – –

muud

1006 30 67 9900

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

1006 30 92

| – – – – | ümarateraline |
| --- | --- |

– – – –

ümarateraline

| – – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 92 9100

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

1006 30 92 9900

1006 30 94

| – – – – | keskmiseteraline |
| --- | --- |

– – – –

keskmiseteraline

| – – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 94 9100

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

1006 30 94 9900

| – – – – | pikateraline: |
| --- | --- |

– – – –

pikateraline:

1006 30 96

| – – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3: |
| --- | --- |

– – – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe suurem kui 2, kuid väiksem kui 3:

| – – – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg |
| --- | --- |

– – – – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 96 9100

| – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – –

muud

1006 30 96 9900

1006 30 98

| – – – – – | tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3 |
| --- | --- |

– – – – –

tera pikkuse ja laiuse suhe vähemalt 3

| – – – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg |
| --- | --- |

– – – – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 5 kg

1006 30 98 9100

| – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – –

muud

1006 30 98 9900

1006 40 00

| – | purustatud riis |
| --- | --- |

–

purustatud riis

1006 40 00 9000

3.   Teraviljatooted

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 1102 | Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist: | |
| ex 1102 20 | – | maisijahu: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

ex 1102

Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist:

ex 1102 20

–

maisijahu:

ex 1102 20 10

| – – | rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist: |
| --- | --- |

– –

rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist:

| – – – | rasvasisaldusega kuni 1,3 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist (2) |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega kuni 1,3 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist (2)

1102 20 10 9200

| – – – | rasvasisaldusega üle 1,3 % , kuid mitte üle 1,5 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist (2) |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega üle 1,3 % , kuid mitte üle 1,5 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist (2)

1102 20 10 9400

ex 1102 20 90

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | rasvasisaldusega üle 1,5 % , kuid mitte üle 1,7 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist (2) |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega üle 1,5 % , kuid mitte üle 1,7 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist (2)

1102 20 90 9200

ex 1102 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

1102 90 10

| – – | odrajahu: |
| --- | --- |

– –

odrajahu:

| – – – | tuhasusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist |
| --- | --- |

– – –

tuhasusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist

1102 90 10 9100

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

1102 90 10 9900

ex 1102 90 30

| – – | kaerajahu: |
| --- | --- |

– –

kaerajahu:

| – – – | tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, toorkiusisaldusega kuni 1,8 % kuivaine massist ja niiskusesisaldusega kuni 11 % massist ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud |
| --- | --- |

– – –

tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, toorkiusisaldusega kuni 1,8 % kuivaine massist ja niiskusesisaldusega kuni 11 % massist ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud

1102 90 30 9100

ex 1103

Teraviljatangud, lihtjahu ja graanulid:

| – | tangud ja lihtjahu: |
| --- | --- |

–

tangud ja lihtjahu:

ex 1103 13

| – – | maisist: |
| --- | --- |

– –

maisist:

ex 1103 13 10

| – – – | rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist: |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist:

| – – – – | rasvasisaldusega kuni 0,9 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,6 % kuivaine massist ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3) |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega kuni 0,9 % massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,6 % kuivaine massist ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3)

1103 13 10 9100

| – – – – | rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3) |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3)

1103 13 10 9300

| – – – – | rasvasisaldusega üle 1,3 %, kuid mitte üle 1,5 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 1,0 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3) |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega üle 1,3 %, kuid mitte üle 1,5 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 1,0 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3)

1103 13 10 9500

ex 1103 13 90

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | rasvasisaldusega üle 1,5 %, kuid mitte üle 1,7 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3) |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega üle 1,5 %, kuid mitte üle 1,7 % massist, ja toorkiusisaldusega kuni 1 % kuivaine massist, ning millest kuni 30 % läbib sõela, mille avade suurus on 315 mikromeetrit, ja kuni 5 % läbib sõela, mille avade suurus on 150 mikromeetrit (3)

1103 13 90 9100

ex 1103 19

| – – | muudest teraviljadest: |
| --- | --- |

– –

muudest teraviljadest:

1103 19 10

| – – – | rukkist |
| --- | --- |

– – –

rukkist

1103 19 10 9000

ex 1103 19 30

| – – – | odrast: |
| --- | --- |

– – –

odrast:

| – – – – | tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist |
| --- | --- |

– – – –

tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist

1103 19 30 9100

ex 1103 19 40

| – – – | kaerast: |
| --- | --- |

– – –

kaerast:

| – – – – | tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud |
| --- | --- |

– – – –

tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud

1103 19 40 9100

ex 1103 20

| – | graanulid: |
| --- | --- |

–

graanulid:

1103 20 20

| – – | odrast |
| --- | --- |

– –

odrast

1103 20 20 9000

1103 20 60

| – – | nisust |
| --- | --- |

– –

nisust

1103 20 60 9000

ex 1104

Muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, valtsitud, helvestatud, poleeritud, lõigatud või jämedalt purustatud), v.a rubriiki 1006 kuuluv riis; terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud teraviljaidud:

| – | valtsitud või helvestatud terad: |
| --- | --- |

–

valtsitud või helvestatud terad:

ex 1104 12

| – – | kaerast: |
| --- | --- |

– –

kaerast:

ex 1104 12 90

| – – – | helvestatud: |
| --- | --- |

– – –

helvestatud:

| – – – – | tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 12 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud |
| --- | --- |

– – – –

tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 12 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud

1104 12 90 9100

| – – – – | tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega üle 0,1 %, kuid mitte üle 1,5 %, niiskusesisaldusega kuni 12 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud |
| --- | --- |

– – – –

tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega üle 0,1 %, kuid mitte üle 1,5 %, niiskusesisaldusega kuni 12 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud

1104 12 90 9300

ex 1104 19

| – – | muudest teraviljadest: |
| --- | --- |

– –

muudest teraviljadest:

1104 19 10

| – – – | nisust |
| --- | --- |

– – –

nisust

1104 19 10 9000

ex 1104 19 50

| – – – | maisist: |
| --- | --- |

– – –

maisist:

| – – – – | helvestatud: |
| --- | --- |

– – – –

helvestatud:

| – – – – – | rasvasisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,7 % kuivaine massist (3) |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,7 % kuivaine massist (3)

1104 19 50 9110

| – – – – – | rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist (3) |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist (3)

1104 19 50 9130

| – – – | odrast: |
| --- | --- |

– – –

odrast:

ex 1104 19 69

| – – – – | helvestatud |
| --- | --- |

– – – –

helvestatud

| – – – – – | tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist |
| --- | --- |

– – – – –

tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist

1104 19 69 9100

| – | muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, kruupideks jahvatatud, lõigatud või jämejahvatusega): |
| --- | --- |

–

muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, kruupideks jahvatatud, lõigatud või jämejahvatusega):

ex 1104 22

| – – | kaerast: |
| --- | --- |

– –

kaerast:

ex 1104 22 20

| – – – | kroovitud (lüditud või kestast vabastatud): |
| --- | --- |

– – –

kroovitud (lüditud või kestast vabastatud):

| – – – – | tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,5 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1) |
| --- | --- |

– – – –

tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,5 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)

1104 22 20 9100

ex 1104 22 30

| – – – | kroovitud ja lõigatud või jämedalt purustatud („Grütze” või „grutten”): |
| --- | --- |

– – –

kroovitud ja lõigatud või jämedalt purustatud („Grütze” või „grutten”):

| – – – – | tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1) |
| --- | --- |

– – – –

tuhasusega kuni 2,3 % kuivaine massist, integumendisisaldusega kuni 0,1 %, niiskusesisaldusega kuni 11 % ning peroksidaas peaaegu täielikult inaktiveeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)

1104 22 30 9100

ex 1104 23

| – – | maisist: |
| --- | --- |

– –

maisist:

ex 1104 23 10

| – – – | kroovitud (lüditud või kestast vabastatud), lõigatud või jämedalt purustatud või mitte: |
| --- | --- |

– – –

kroovitud (lüditud või kestast vabastatud), lõigatud või jämedalt purustatud või mitte:

| – – – – | rasvasisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,6 % kuivaine massist („Grütze” või „grutten”) vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)
   (3) |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,6 % kuivaine massist („Grütze” või „grutten”) vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)
   (3)

1104 23 10 9100

| – – – – | rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist („Grütze” või „grutten”) vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)
   (3) |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega üle 0,9 %, kuid mitte üle 1,3 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,8 % kuivaine massist („Grütze” või „grutten”) vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)
   (3)

1104 23 10 9300

1104 29

| – – | muudest teraviljadest: |
| --- | --- |

– –

muudest teraviljadest:

| – – – | odrast: |
| --- | --- |

– – –

odrast:

ex 1104 29 01

| – – – – | kroovitud (lüditud või kestast vabastatud): |
| --- | --- |

– – – –

kroovitud (lüditud või kestast vabastatud):

| – – – – – | tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1) |
| --- | --- |

– – – – –

tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)

1104 29 01 9100

ex 1104 29 03

| – – – – | kroovitud ja lõigatud või jämedalt purustatud („Grütze” või „grutten”): |
| --- | --- |

– – – –

kroovitud ja lõigatud või jämedalt purustatud („Grütze” või „grutten”):

| – – – – – | tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1) |
| --- | --- |

– – – – –

tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist ja toorkiusisaldusega kuni 0,9 % kuivaine massist vastavalt määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)

1104 29 03 9100

ex 1104 29 05

| – – – – | poleeritud: |
| --- | --- |

– – – –

poleeritud:

| – – – – – | tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist (ilma talgita): |
| --- | --- |

– – – – –

tuhasusega kuni 1 % kuivaine massist (ilma talgita):

| – – – – – – | mis kuuluvad esimesse kategooriasse ja vastavad määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1) |
| --- | --- |

– – – – – –

mis kuuluvad esimesse kategooriasse ja vastavad määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)

1104 29 05 9100

| – – – – – – | mis kuuluvad teise kategooriasse ja vastavad määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1) |
| --- | --- |

– – – – – –

mis kuuluvad teise kategooriasse ja vastavad määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)

1104 29 05 9300

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | kroovitud (lüditud või kestast vabastatud), lõigatud või jämedalt purustatud või mitte: |
| --- | --- |

– – – –

kroovitud (lüditud või kestast vabastatud), lõigatud või jämedalt purustatud või mitte:

ex 1104 29 11

| – – – – – | nisust, mis ei ole lõigatud või jämedalt purustatud ja mis vastavad määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1) |
| --- | --- |

– – – – –

nisust, mis ei ole lõigatud või jämedalt purustatud ja mis vastavad määruse (EÜ) nr 508/2008 lisas esitatud määratlusele (1)

1104 29 11 9000

| – – – – | jämejahvatusega, muul viisil töötlemata: |
| --- | --- |

– – – –

jämejahvatusega, muul viisil töötlemata:

1104 29 51

| – – – – – | nisust |
| --- | --- |

– – – – –

nisust

1104 29 51 9000

1104 29 55

| – – – – – | rukkist |
| --- | --- |

– – – – –

rukkist

1104 29 55 9000

1104 30

| – | teraviljaidud, terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud: |
| --- | --- |

–

teraviljaidud, terved, valtsitud, helvestatud või jahvatatud:

1104 30 10

| – – | nisust |
| --- | --- |

– –

nisust

1104 30 10 9000

1104 30 90

| – – | muudest teraviljadest |
| --- | --- |

– –

muudest teraviljadest

1104 30 90 9000

1107

Linnased, röstitud või röstimata:

1107 10

| – | röstimata: |
| --- | --- |

–

röstimata:

| – – | nisust: |
| --- | --- |

– –

nisust:

1107 10 11

| – – – | jahuna |
| --- | --- |

– – –

jahuna

1107 10 11 9000

1107 10 19

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

1107 10 19 9000

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1107 10 91

| – – – | jahuna |
| --- | --- |

– – –

jahuna

1107 10 91 9000

1107 10 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

1107 10 99 9000

1107 20 00

| – | röstitud |
| --- | --- |

–

röstitud

1107 20 00 9000

ex 1108

Tärklis; inuliin:

| – | tärklis (4): |
| --- | --- |

–

tärklis (4):

ex 1108 11 00

| – – | Wheat starch: |
| --- | --- |

– –

Wheat starch:

| – – – | kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % |
| --- | --- |

– – –

kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 %

1108 11 00 9200

| – – – | kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5)

1108 11 00 9300

ex 1108 12 00

| – – | maisitärklis: |
| --- | --- |

– –

maisitärklis:

| – – – | kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % |
| --- | --- |

– – –

kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 %

1108 12 00 9200

| – – – | kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5)

1108 12 00 9300

ex 1108 13 00

| – – | kartulitärklis: |
| --- | --- |

– –

kartulitärklis:

| – – – | kuivainesisaldusega vähemalt 80 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % |
| --- | --- |

– – –

kuivainesisaldusega vähemalt 80 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 %

1108 13 00 9200

| – – – | kuivainesisaldusega vähemalt 77 %, kuid alla 80 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

kuivainesisaldusega vähemalt 77 %, kuid alla 80 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5)

1108 13 00 9300

ex 1108 19

| – – | muu tärklis: |
| --- | --- |

– –

muu tärklis:

ex 1108 19 10

| – – – | riisitärklis: |
| --- | --- |

– – –

riisitärklis:

| – – – – | kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % |
| --- | --- |

– – – –

kuivainesisaldusega vähemalt 87 % ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 %

1108 19 10 9200

| – – – – | kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5) |
| --- | --- |

– – – –

kuivainesisaldusega vähemalt 84 %, kuid alla 87 %, ja kuivaine puhtusega vähemalt 97 % (5)

1108 19 10 9300

ex 1109 00 00

Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata:

| – | kuivatatud nisugluteen proteiinisisaldusega vähemalt 82 % kuivaine massist (N × 6,25) |
| --- | --- |

–

kuivatatud nisugluteen proteiinisisaldusega vähemalt 82 % kuivaine massist (N × 6,25)

1109 00 00 9100

ex 1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse-, lõhna- ja värvainelisandita suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või mitte; karamell:

ex 1702 30

| – | glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist: |
| --- | --- |

–

glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1702 30 50

| – – – | valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber |
| --- | --- |

– – –

valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata pulber

1702 30 50 9000

1702 30 90

| – – – | muud (6) |
| --- | --- |

– – –

muud (6)

1702 30 90 9000

ex 1702 40

| – | glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist, v.a invertsuhkur: |
| --- | --- |

–

glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist, v.a invertsuhkur:

1702 40 90

| – – | muud (6) |
| --- | --- |

– –

muud (6)

1702 40 90 9000

ex 1702 90

| – | muud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist: |
| --- | --- |

–

muud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist:

1702 90 50

| – – | maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup |
| --- | --- |

– –

maltodekstriin ja maltodekstriinisiirup

| – – – | valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata maltodekstriin |
| --- | --- |

– – –

valge kristalliline aglomeeritud või aglomeerimata maltodekstriin

1702 90 50 9100

| – – – | muud (6) |
| --- | --- |

– – –

muud (6)

1702 90 50 9900

| – – | karamell: |
| --- | --- |

– –

karamell:

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

1702 90 75

| – – – – | pulbrina, aglomeeritud või aglomeerimata |
| --- | --- |

– – – –

pulbrina, aglomeeritud või aglomeerimata

1702 90 75 9000

1702 90 79

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

1702 90 79 9000

2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

ex 2106 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | lõhna- ja maitseainelisandiga või värvilisandiga suhkrusiirupid: |
| --- | --- |

– –

lõhna- ja maitseainelisandiga või värvilisandiga suhkrusiirupid:

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

2106 90 55

| – – – – | glükoosisiirup ja maltodekstriinisiirup (6) |
| --- | --- |

– – – –

glükoosisiirup ja maltodekstriinisiirup (6)

2106 90 55 9000

4.   Teravilja baasil valmistatud segasööt

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| 2309 | Valmistoidud loomadele (7): | |
| ex 2309 10 | – | koera- ja kassitoit, jaemüügiks pakendatud: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

2309

Valmistoidud loomadele (7):

ex 2309 10

–

koera- ja kassitoit, jaemüügiks pakendatud:

| – – | mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, või piimatooteid: |
| --- | --- |

– –

mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, või piimatooteid:

| – – – | mis sisaldab tärklist, glükoosi, siirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit: |
| --- | --- |

– – –

mis sisaldab tärklist, glükoosi, siirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit:

| – – – – | mis ei sisalda tärklist või sisaldab tärklist kuni 10 % massist (8)
   (9): |
| --- | --- |

– – – –

mis ei sisalda tärklist või sisaldab tärklist kuni 10 % massist (8)
   (9):

2309 10 11

| – – – – – | mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist

2309 10 11 9000

2309 10 13

| – – – – – | mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 10 13 9000

| – – – – | mis sisaldavad tärklist üle 10 %, kuid mitte üle 30 % massist (8): |
| --- | --- |

– – – –

mis sisaldavad tärklist üle 10 %, kuid mitte üle 30 % massist (8):

2309 10 31

| – – – – – | mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist

2309 10 31 9000

2309 10 33

| – – – – – | mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 10 33 9000

| – – – – | mis sisaldab tärklist üle 30 % massist (8): |
| --- | --- |

– – – –

mis sisaldab tärklist üle 30 % massist (8):

2309 10 51

| – – – – – | mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist

2309 10 51 9000

2309 10 53

| – – – – – | mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 10 53 9000

ex 2309 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | muud, sh eelsegud: |
| --- | --- |

– –

muud, sh eelsegud:

| – – – | mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, või piimatooteid: |
| --- | --- |

– – –

mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ja 2106 90 55, või piimatooteid:

| – – – – | mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit: |
| --- | --- |

– – – –

mis sisaldab tärklist, glükoosi, glükoosisiirupit, maltodekstriini või maltodekstriinisiirupit:

| – – – – – | mis ei sisalda tärklist või sisaldab tärklist kuni 10 % massist (8)
   (9): |
| --- | --- |

– – – – –

mis ei sisalda tärklist või sisaldab tärklist kuni 10 % massist (8)
   (9):

2309 90 31

| – – – – – – | mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist

2309 90 31 9000

2309 90 33

| – – – – – – | mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 90 33 9000

| – – – – – | mis sisaldavad tärklist üle 10 %, kuid mitte üle 30 % massist (8): |
| --- | --- |

– – – – –

mis sisaldavad tärklist üle 10 %, kuid mitte üle 30 % massist (8):

2309 90 41

| – – – – – – | mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist

2309 90 41 9000

2309 90 43

| – – – – – – | mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 90 43 9000

| – – – – – | mis sisaldab tärklist üle 30 % massist (8): |
| --- | --- |

– – – – –

mis sisaldab tärklist üle 30 % massist (8):

2309 90 51

| – – – – – – | mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist

2309 90 51 9000

2309 90 53

| – – – – – – | mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

mis sisaldavad piimatooteid vähemalt 10 %, kuid alla 50 % massist

2309 90 53 9000

5.   Veise- ja vasikaliha

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 0102 | Elusveised: | |
| ex 0102 10 | – | tõupuhtad aretusloomad: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

ex 0102

Elusveised:

ex 0102 10

–

tõupuhtad aretusloomad:

ex 0102 10 10

| – – | mullikad (poegimata emasveised): |
| --- | --- |

– –

mullikad (poegimata emasveised):

| – – – | eluskaaluga vähemalt 250 kg: |
| --- | --- |

– – –

eluskaaluga vähemalt 250 kg:

| – – – – | kuni 30 kuu vanused |
| --- | --- |

– – – –

kuni 30 kuu vanused

0102 10 10 9140

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0102 10 10 9150

ex 0102 10 30

| – – | lehmad: |
| --- | --- |

– –

lehmad:

| – – – | eluskaaluga vähemalt 250 kg: |
| --- | --- |

– – –

eluskaaluga vähemalt 250 kg:

| – – – – | kuni 30 kuu vanused |
| --- | --- |

– – – –

kuni 30 kuu vanused

0102 10 30 9140

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0102 10 30 9150

ex 0102 10 90

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | eluskaaluga vähemalt 300 kg: |
| --- | --- |

– – –

eluskaaluga vähemalt 300 kg:

0102 10 90 9120

ex 0102 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | koduveised: |
| --- | --- |

– –

koduveised:

| – – – | massiga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg: |
| --- | --- |

– – –

massiga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg:

ex 0102 90 41

| – – – – | tapaloomad: |
| --- | --- |

– – – –

tapaloomad:

| – – – – – | massiga üle 220 kg |
| --- | --- |

– – – – –

massiga üle 220 kg

0102 90 41 9100

| – – – | massiga üle 300 kg: |
| --- | --- |

– – –

massiga üle 300 kg:

| – – – – | mullikad (poegimata emasveised): |
| --- | --- |

– – – –

mullikad (poegimata emasveised):

0102 90 51

| – – – – – | tapaloomad |
| --- | --- |

– – – – –

tapaloomad

0102 90 51 9000

0102 90 59

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

0102 90 59 9000

| – – – – | lehmad: |
| --- | --- |

– – – –

lehmad:

0102 90 61

| – – – – – | tapaloomad |
| --- | --- |

– – – – –

tapaloomad

0102 90 61 9000

0102 90 69

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

0102 90 69 9000

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

0102 90 71

| – – – – – | tapaloomad |
| --- | --- |

– – – – –

tapaloomad

0102 90 71 9000

0102 90 79

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

0102 90 79 9000

0201

Värske ja jahutatud veiseliha:

0201 10 00

| – | rümbad ja poolrümbad: |
| --- | --- |

–

rümbad ja poolrümbad:

| – – | rümba või poolrümba esiosa, mis hõlmab kõik kondid ja kaelaotsa, kaela ja abaosa ning millel on üle 10 ribi: |
| --- | --- |

– –

rümba või poolrümba esiosa, mis hõlmab kõik kondid ja kaelaotsa, kaela ja abaosa ning millel on üle 10 ribi:

| – – – | täiskasvanud isasveistelt (10) |
| --- | --- |

– – –

täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 10 00 9110

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

0201 10 00 9120

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | täiskasvanud isasveistelt (10) |
| --- | --- |

– – –

täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 10 00 9130

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

0201 10 00 9140

0201 20

| – | muud jaotustükid, kondiga: |
| --- | --- |

–

muud jaotustükid, kondiga:

0201 20 20

| – – | komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid: |
| --- | --- |

– –

komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid:

| – – – | täiskasvanud isasveistelt (10) |
| --- | --- |

– – –

täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 20 20 9110

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

0201 20 20 9120

0201 20 30

| – – | rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid: |
| --- | --- |

– –

rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid:

| – – – | täiskasvanud isasveistelt (10) |
| --- | --- |

– – –

täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 20 30 9110

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

0201 20 30 9120

0201 20 50

| – – | rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud tagaveerandid: |
| --- | --- |

– –

rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud tagaveerandid:

| – – – | kuni kaheksa ribi või kaheksa ribipaariga: |
| --- | --- |

– – –

kuni kaheksa ribi või kaheksa ribipaariga:

| – – – – | täiskasvanud isasveistelt (10) |
| --- | --- |

– – – –

täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 20 50 9110

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0201 20 50 9120

| – – – | üle kaheksa ribi või ribipaariga: |
| --- | --- |

– – –

üle kaheksa ribi või ribipaariga:

| – – – – | täiskasvanud isasveistelt (10) |
| --- | --- |

– – – –

täiskasvanud isasveistelt (10)

0201 20 50 9130

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0201 20 50 9140

ex 0201 20 90

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | mille kondi mass ei ületa ühte kolmandikku jaotustüki massist |
| --- | --- |

– – –

mille kondi mass ei ületa ühte kolmandikku jaotustüki massist

0201 20 90 9700

0201 30 00

| – | kondita: |
| --- | --- |

–

kondita:

| – – | kondita jaotustükid, mida eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse komisjoni määruses (EÜ) nr 1643/2006 (12) sätestatud tingimustel või Kanadasse määruses (EÜ) nr 1041/2008 (13) sätestatud tingimustel |
| --- | --- |

– –

kondita jaotustükid, mida eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse komisjoni määruses (EÜ) nr 1643/2006 (12) sätestatud tingimustel või Kanadasse määruses (EÜ) nr 1041/2008 (13) sätestatud tingimustel

0201 30 00 9050

| – – | kondita jaotustükid, sealhulgas hakkliha, mille rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 78 % (15) |
| --- | --- |

– –

kondita jaotustükid, sealhulgas hakkliha, mille rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 78 % (15)

0201 30 00 9060

| – – | muud, iga jaotustükk eraldi pakendatud ja rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 55% (15): |
| --- | --- |

– –

muud, iga jaotustükk eraldi pakendatud ja rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 55% (15):

| – – – | täiskasvanud isasveiste tagaveeranditest, millel on kuni kaheksa ribi või ribipaari, otselõike või pistoolalõikega (11) |
| --- | --- |

– – –

täiskasvanud isasveiste tagaveeranditest, millel on kuni kaheksa ribi või ribipaari, otselõike või pistoolalõikega (11)

0201 30 00 9100

| – – – | täiskasvanud isasveiste rümpade või poolrümpade eesveeranditest, otselõike või pistoolalõikega (11) |
| --- | --- |

– – –

täiskasvanud isasveiste rümpade või poolrümpade eesveeranditest, otselõike või pistoolalõikega (11)

0201 30 00 9120

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

0201 30 00 9140

ex 0202

Külmutatud veiseliha:

0202 10 00

| – | rümbad ja poolrümbad: |
| --- | --- |

–

rümbad ja poolrümbad:

| – – | rümba või poolrümba esiosa, mis hõlmab kõik kondid ja kaelaotsa, kaela ja abaosa ning millel on üle 10 ribi: |
| --- | --- |

– –

rümba või poolrümba esiosa, mis hõlmab kõik kondid ja kaelaotsa, kaela ja abaosa ning millel on üle 10 ribi:

0202 10 00 9100

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

0202 10 00 9900

ex 0202 20

| – | muud jaotustükid, kondiga: |
| --- | --- |

–

muud jaotustükid, kondiga:

0202 20 10

| – – | komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid |
| --- | --- |

– –

komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid

0202 20 10 9000

0202 20 30

| – – | rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid |
| --- | --- |

– –

rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud eesveerandid

0202 20 30 9000

0202 20 50

| – – | rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud tagaveerandid: |
| --- | --- |

– –

rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud tagaveerandid:

| – – – | kuni kaheksa ribi või kaheksa ribipaariga |
| --- | --- |

– – –

kuni kaheksa ribi või kaheksa ribipaariga

0202 20 50 9100

| – – – | üle kaheksa ribi või ribipaariga |
| --- | --- |

– – –

üle kaheksa ribi või ribipaariga

0202 20 50 9900

ex 0202 20 90

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | mille kondi mass ei ületa ühte kolmandikku jaotustüki massist |
| --- | --- |

– – –

mille kondi mass ei ületa ühte kolmandikku jaotustüki massist

0202 20 90 9100

0202 30

| – | kondita: |
| --- | --- |

–

kondita:

0202 30 90

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | kondita jaotustükid, mida eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse määruses (EÜ) nr 1643/2006 (12) sätestatud tingimustel või Kanadasse määruses (EÜ) nr 1041/2008 (13) sätestatud tingimustel |
| --- | --- |

– – –

kondita jaotustükid, mida eksporditakse Ameerika Ühendriikidesse määruses (EÜ) nr 1643/2006 (12) sätestatud tingimustel või Kanadasse määruses (EÜ) nr 1041/2008 (13) sätestatud tingimustel

0202 30 90 9100

| – – – | muu, sealhulgas hakkliha, mille rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 78 % (15) |
| --- | --- |

– – –

muu, sealhulgas hakkliha, mille rasvata tailiha keskmine sisaldus on vähemalt 78 % (15)

0202 30 90 9200

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

0202 30 90 9900

0206

Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud:

0206 10

| – | veiserups, värske ja jahutatud: |
| --- | --- |

–

veiserups, värske ja jahutatud:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0206 10 95

| – – – | paks vaheliha ja õhuke vaheliha |
| --- | --- |

– – –

paks vaheliha ja õhuke vaheliha

0206 10 95 9000

| – | veiserups, külmutatud: |
| --- | --- |

–

veiserups, külmutatud:

0206 29

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

0206 29 91

| – – – – | paks vaheliha ja õhuke vaheliha |
| --- | --- |

– – – –

paks vaheliha ja õhuke vaheliha

0206 29 91 9000

ex 0210

Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber:

ex 0210 20

| – | veiseliha: |
| --- | --- |

–

veiseliha:

ex 0210 20 90

| – – | kondita: |
| --- | --- |

– –

kondita:

| – – – | soolatud ja kuivatatud |
| --- | --- |

– – –

soolatud ja kuivatatud

0210 20 90 9100

ex 1602

Muud lihast, rupsist või verest tooted ja konservid:

ex 1602 50

| – | veised: |
| --- | --- |

–

veised:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

ex 1602 50 31

| – – – | soolaliha õhukindlas pakendis; mis ei sisalda muud liha kui veiseliha: |
| --- | --- |

– – –

soolaliha õhukindlas pakendis; mis ei sisalda muud liha kui veiseliha:

| – – – – | mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (16) ja mille massist veiseliha (v.a rups ja rasv) on: |
| --- | --- |

– – – –

mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (16) ja mille massist veiseliha (v.a rups ja rasv) on:

| – – – – – | 90 % või rohkem: |
| --- | --- |

– – – – –

90 % või rohkem:

| – – – – – – | tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega |
| --- | --- |

– – – – – –

tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega

1602 50 31 9125

| – – – – – | 80 % või rohkem, kuid alla 90 %: |
| --- | --- |

– – – – –

80 % või rohkem, kuid alla 90 %:

| – – – – – – | tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega |
| --- | --- |

– – – – – –

tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega

1602 50 31 9325

ex 1602 50 95

| – – – | muud; hermeetiliselt suletud pakendites: |
| --- | --- |

– – –

muud; hermeetiliselt suletud pakendites:

| – – – – | ei sisalda muud liha kui veiseliha: |
| --- | --- |

– – – –

ei sisalda muud liha kui veiseliha:

| – – – – – | mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (16) ja mille massist veiseliha (v.a rups ja rasv) on: |
| --- | --- |

– – – – –

mille kollageeni ja valkude suhe ei ole suurem kui 0,35 (16) ja mille massist veiseliha (v.a rups ja rasv) on:

| – – – – – – | 90 % või rohkem: |
| --- | --- |

– – – – – –

90 % või rohkem:

| – – – – – – – | tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega |
| --- | --- |

– – – – – – –

tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega

1602 50 95 9125

| – – – – – – | 80 % või rohkem, kuid alla 90 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

80 % või rohkem, kuid alla 90 %:

| – – – – – – – | tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega |
| --- | --- |

– – – – – – –

tooted, mis on kooskõlas komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (14) sätestatud tingimustega

1602 50 95 9325

6.   Sealiha

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 0103 | Elussead: | |
| | – | muud: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

ex 0103

Elussead:

–

muud:

ex 0103 91

| – – | massiga alla 50 kg: |
| --- | --- |

– –

massiga alla 50 kg:

0103 91 10

| – – – | kodusead |
| --- | --- |

– – –

kodusead

0103 91 10 9000

ex 0103 92

| – – | massiga 50 kg ja rohkem: |
| --- | --- |

– –

massiga 50 kg ja rohkem:

| – – – | kodusead: |
| --- | --- |

– – –

kodusead:

0103 92 19

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0103 92 19 9000

ex 0203

Värske, jahutatud või külmutatud sealiha:

| – | värske või jahutatud: |
| --- | --- |

–

värske või jahutatud:

ex 0203 11

| – – | rümbad ja poolrümbad: |
| --- | --- |

– –

rümbad ja poolrümbad:

0203 11 10

| – – – | kodusea (28) |
| --- | --- |

– – –

kodusea (28)

0203 11 10 9000

ex 0203 12

| – – | tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| --- | --- |

– –

tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

| – – – | kodusea: |
| --- | --- |

– – –

kodusea:

ex 0203 12 11

| – – – – | tagaosad ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– – – –

tagaosad ja nende jaotustükid:

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 12 11 9100

ex 0203 12 19

| – – – – | abaosad ja nende jaotustükid (29): |
| --- | --- |

– – – –

abaosad ja nende jaotustükid (29):

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 12 19 9100

ex 0203 19

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | kodusea: |
| --- | --- |

– – –

kodusea:

ex 0203 19 11

| – – – – | eesosad ja nende jaotustükid (30): |
| --- | --- |

– – – –

eesosad ja nende jaotustükid (30):

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 19 11 9100

ex 0203 19 13

| – – – – | seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| --- | --- |

– – – –

seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 19 13 9100

ex 0203 19 15

| – – – – | kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– – – –

kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid:

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist

0203 19 15 9100

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

ex 0203 19 55

| – – – – – | kondita: |
| --- | --- |

– – – – –

kondita:

| – – – – – – | tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31) |
| --- | --- |

– – – – – –

tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31)

0203 19 55 9110

| – – – – – – | tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17)
   (27) |
| --- | --- |

– – – – – –

tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17)
   (27)

0203 19 55 9310

| – | külmutatud: |
| --- | --- |

–

külmutatud:

ex 0203 21

| – – | rümbad ja poolrümbad: |
| --- | --- |

– –

rümbad ja poolrümbad:

0203 21 10

| – – – | kodusea (28) |
| --- | --- |

– – –

kodusea (28)

0203 21 10 9000

ex 0203 22

| – – | tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| --- | --- |

– –

tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

| – – – | kodusea |
| --- | --- |

– – –

kodusea

ex 0203 22 11

| – – – – | tagaosad ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– – – –

tagaosad ja nende jaotustükid:

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 22 11 9100

ex 0203 22 19

| – – – – | abaosad ja nende jaotustükid (29): |
| --- | --- |

– – – –

abaosad ja nende jaotustükid (29):

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 22 19 9100

ex 0203 29

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | kodusea: |
| --- | --- |

– – –

kodusea:

ex 0203 29 11

| – – – – | eesosad ja nende jaotustükid (30): |
| --- | --- |

– – – –

eesosad ja nende jaotustükid (30):

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 29 11 9100

ex 0203 29 13

| – – – – | seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| --- | --- |

– – – –

seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0203 29 13 9100

ex 0203 29 15

| – – – – | kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– – – –

kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid:

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist

0203 29 15 9100

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

ex 0203 29 55

| – – – – – | kondita: |
| --- | --- |

– – – – –

kondita:

| – – – – – – | tagaosad, eesosad, abaosad ja nende jaotustükid (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32) |
| --- | --- |

– – – – – –

tagaosad, eesosad, abaosad ja nende jaotustükid (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32)

0203 29 55 9110

ex 0210

Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber:

| – | sealiha: |
| --- | --- |

–

sealiha:

ex 0210 11

| – – | tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga: |
| --- | --- |

– –

tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga:

| – – – | kodusea: |
| --- | --- |

– – –

kodusea:

| – – – – | soolatud või soolvees: |
| --- | --- |

– – – –

soolatud või soolvees:

ex 0210 11 11

| – – – – – | tagaosad ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– – – – –

tagaosad ja nende jaotustükid:

| – – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0210 11 11 9100

| – – – – | kuivatatud või suitsutatud |
| --- | --- |

– – – –

kuivatatud või suitsutatud

ex 0210 11 31

| – – – – – | tagaosad ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– – – – –

tagaosad ja nende jaotustükid:

| – – – – – – | „Prosciutto di Parma”, „Prosciutto di San Daniele” (18): |
| --- | --- |

– – – – – –

„Prosciutto di Parma”, „Prosciutto di San Daniele” (18):

| – – – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0210 11 31 9110

| – – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – – –

muud:

| – – – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0210 11 31 9910

ex 0210 12

| – – | kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– –

kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid:

| – – – | kodusea: |
| --- | --- |

– – –

kodusea:

ex 0210 12 11

| – – – – | soolatud või soolvees: |
| --- | --- |

– – – –

soolatud või soolvees:

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist

0210 12 11 9100

ex 0210 12 19

| – – – – | kuivatatud või suitsutatud: |
| --- | --- |

– – – –

kuivatatud või suitsutatud:

| – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist

0210 12 19 9100

ex 0210 19

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | kodusea: |
| --- | --- |

– – –

kodusea:

| – – – – | soolatud või soolvees: |
| --- | --- |

– – – –

soolatud või soolvees:

ex 0210 19 40

| – – – – – | seljaosad ja nende jaotustükid |
| --- | --- |

– – – – –

seljaosad ja nende jaotustükid

| – – – – – – | kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kondi ja kõhre kogusisaldusega alla 25 % massist

0210 19 40 9100

ex 0210 19 50

| – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – –

muud:

| – – – – – – | kondita: |
| --- | --- |

– – – – – –

kondita:

| – – – – – – – | tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17) |
| --- | --- |

– – – – – – –

tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17)

0210 19 50 9100

| – – – – – – – | kõhutükid ja nende jaotustükid, kamarata (17): |
| --- | --- |

– – – – – – –

kõhutükid ja nende jaotustükid, kamarata (17):

| – – – – – – – – | kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kõhre kogusisaldusega alla 15 % massist

0210 19 50 9310

| – – – – | kuivatatud või suitsutatud: |
| --- | --- |

– – – –

kuivatatud või suitsutatud:

| – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – –

muud:

ex 0210 19 81

| – – – – – – | kondita: |
| --- | --- |

– – – – – –

kondita:

| – – – – – – – | „Prosciutto di Parma”, „Prosciutto di San Daniele” ja nende jaotustükid (18) |
| --- | --- |

– – – – – – –

„Prosciutto di Parma”, „Prosciutto di San Daniele” ja nende jaotustükid (18)

0210 19 81 9100

| – – – – – – – | tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17) |
| --- | --- |

– – – – – – –

tagaosad, eesosad, abaosad või seljatükid ja nende jaotustükid (17)

0210 19 81 9300

ex 1601 00

Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained:

| – | muud (24): |
| --- | --- |

–

muud (24):

1601 00 91

| – – | vorstid, kuivad või määrdevorstid, kuumtöötlemata (20)
   (22): |
| --- | --- |

– –

vorstid, kuivad või määrdevorstid, kuumtöötlemata (20)
   (22):

| – – – | mis ei sisalda kodulinnuliha ega -rupsi |
| --- | --- |

– – –

mis ei sisalda kodulinnuliha ega -rupsi

1601 00 91 9120

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

1601 00 91 9190

1601 00 99

| – – | muud (19)
   (22): |
| --- | --- |

– –

muud (19)
   (22):

| – – – | mis ei sisalda kodulinnuliha ega -rupsi |
| --- | --- |

– – –

mis ei sisalda kodulinnuliha ega -rupsi

1601 00 99 9110

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

1601 00 99 9190

ex 1602

Muud lihast, rupsist või verest tooted ja konservid:

| – | sea: |
| --- | --- |

–

sea:

ex 1602 41

| – – | tagaosad ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– –

tagaosad ja nende jaotustükid:

ex 1602 41 10

| – – – | kodusea (23): |
| --- | --- |

– – –

kodusea (23):

| – – – – | kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – –

kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist (24)
   (25):

| – – – – – | kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg (33) |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg (33)

1602 41 10 9110

| – – – – – | kontaktpakendis netomassiga alla 1 kg |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis netomassiga alla 1 kg

1602 41 10 9130

ex 1602 42

| – – | abatükid ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– –

abatükid ja nende jaotustükid:

ex 1602 42 10

| – – – | kodusea (23): |
| --- | --- |

– – –

kodusea (23):

| – – – – | kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – –

kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist (24)
   (25):

| – – – – – | kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg (34) |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg (34)

1602 42 10 9110

| – – – – – | kontaktpakendis netomassiga alla 1 kg |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis netomassiga alla 1 kg

1602 42 10 9130

ex 1602 49

| – – | muud, sh segud: |
| --- | --- |

– –

muud, sh segud:

| – – – | kodusea: |
| --- | --- |

– – –

kodusea:

| – – – – | mis sisaldavad vähemalt 80 % massist mis tahes liiki liha ja rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasv: |
| --- | --- |

– – – –

mis sisaldavad vähemalt 80 % massist mis tahes liiki liha ja rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasv:

ex 1602 49 19

| – – – – – | muud (23)
   (26): |
| --- | --- |

– – – – –

muud (23)
   (26):

| – – – – – – | kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – – – –

kuumtöödeldud, mis sisaldavad liha ja rasva vähemalt 80 % massist (24)
   (25):

| – – – – – – – | mis ei sisalda kodulinnuliha ega –rupsi: |
| --- | --- |

– – – – – – –

mis ei sisalda kodulinnuliha ega –rupsi:

| – – – – – – – – | sisaldavad toodet, mis koosneb selgelt eristatavatest tailihatükkidest, mille puhul ei saa suuruse tõttu kindlaks teha, kas need on pärit tagaosadest, abaosadest, selja- või kaelatükkidest, ning kus on nähtavad rasvaosakesed ja väikesed tarrendikogused |
| --- | --- |

– – – – – – – –

sisaldavad toodet, mis koosneb selgelt eristatavatest tailihatükkidest, mille puhul ei saa suuruse tõttu kindlaks teha, kas need on pärit tagaosadest, abaosadest, selja- või kaelatükkidest, ning kus on nähtavad rasvaosakesed ja väikesed tarrendikogused

1602 49 19 9130

7.   Kodulinnuliha

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 0105 | Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad: | |
| | – | massiga kuni 185 g: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

ex 0105

Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad:

–

massiga kuni 185 g:

0105 11

| – – | kanad liigist Gallus domesticus: |
| --- | --- |

– –

kanad liigist Gallus domesticus:

| – – – | munakana vanavanemkari ja vanemkari: |
| --- | --- |

– – –

munakana vanavanemkari ja vanemkari:

0105 11 11

| – – – – | munaliinid |
| --- | --- |

– – – –

munaliinid

0105 11 11 9000

0105 11 19

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0105 11 19 9000

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

0105 11 91

| – – – – | munaliinid |
| --- | --- |

– – – –

munaliinid

0105 11 91 9000

0105 11 99

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0105 11 99 9000

0105 12 00

| – – | kalkunid |
| --- | --- |

– –

kalkunid

0105 12 00 9000

ex 0105 19

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

0105 19 20

| – – – | haned |
| --- | --- |

– – –

haned

0105 19 20 9000

ex 0207

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups

| – | kana ja kuke liigist Gallus domesticus: |
| --- | --- |

–

kana ja kuke liigist Gallus domesticus:

ex 0207 12

| – – | külmutatud rümbad: |
| --- | --- |

– –

külmutatud rümbad:

ex 0207 12 10

| – – – | kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 70 % kanad |
| --- | --- |

– – –

kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 70 % kanad

| – – – – | täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga |
| --- | --- |

– – – –

täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0207 12 10 9900

ex 0207 12 90

| – – – | kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja pärismaota, nn 65 % kanad, või muul kujul: |
| --- | --- |

– – –

kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja pärismaota, nn 65 % kanad, või muul kujul:

| – – – – | nn 65 % kanad: |
| --- | --- |

– – – –

nn 65 % kanad:

| – – – – – | täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga |
| --- | --- |

– – – – –

täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

0207 12 90 9190

| – – – – | liigi Gallus domesticus kanad, kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja pärismaoga, ebaühtlase koostisega: |
| --- | --- |

– – – –

liigi Gallus domesticus kanad, kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja pärismaoga, ebaühtlase koostisega:

| – – – – – | liigi Gallus domesticus kanad, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga |
| --- | --- |

– – – – –

liigi Gallus domesticus kanad, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

0207 12 90 9990

ex 0207 14

| – – | külmutatud tükid ja rups: |
| --- | --- |

– –

külmutatud tükid ja rups:

| – – – | tükid: |
| --- | --- |

– – –

tükid:

| – – – – | kontidega: |
| --- | --- |

– – – –

kontidega:

ex 0207 14 20

| – – – – – | pool- või veerandrümbad: |
| --- | --- |

– – – – –

pool- või veerandrümbad:

| – – – – – – | liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga |
| --- | --- |

– – – – – –

liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

| – – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – – –

muud:

0207 14 20 9900

ex 0207 14 60

| – – – – – | koivad ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– – – – –

koivad ja nende jaotustükid:

| – – – – – – | liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga |
| --- | --- |

– – – – – –

liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

| – – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – – –

muud:

0207 14 60 9900

ex 0207 14 70

| – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – –

muud:

| – – – – – – | pool- või veerandrümbad ilma päraniputa: |
| --- | --- |

– – – – – –

pool- või veerandrümbad ilma päraniputa:

| – – – – – – – | liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga |
| --- | --- |

– – – – – – –

liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud rinnakukiilu, reieluu ja sääreluuga

| – – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – – –

muud

0207 14 70 9190

| – – – – – – | jaotustükid, mis koosnevad tervest koivast või koiva osast ja seljatüki osast, kusjuures seljatüki osa mass ei ületa 25 % kogumassist: |
| --- | --- |

– – – – – –

jaotustükid, mis koosnevad tervest koivast või koiva osast ja seljatüki osast, kusjuures seljatüki osa mass ei ületa 25 % kogumassist:

| – – – – – – – | liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud reieluuga |
| --- | --- |

– – – – – – –

liigi Gallus domesticus kanadelt, täielikult luustunud reieluuga

| – – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – – –

muud

0207 14 70 9290

| – | kalkuni: |
| --- | --- |

–

kalkuni:

0207 25

| – – | külmutatud rümbad: |
| --- | --- |

– –

külmutatud rümbad:

0207 25 10

| – – – | kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja pärismaoga, nn 80 % kalkunid |
| --- | --- |

– – –

kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja pärismaoga, nn 80 % kalkunid

0207 25 10 9000

0207 25 90

| – – – | kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja pärismaota, nn 73 % kalkunid, või muul kujul: |
| --- | --- |

– – –

kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja pärismaota, nn 73 % kalkunid, või muul kujul:

0207 25 90 9000

ex 0207 27

| – – | külmutatud tükid ja rups: |
| --- | --- |

– –

külmutatud tükid ja rups:

| – – – | tükid: |
| --- | --- |

– – –

tükid:

ex 0207 27 10

| – – – – | kondita: |
| --- | --- |

– – – –

kondita:

| – – – – – | homogeenitud liha, sealhulgas lihamass |
| --- | --- |

– – – – –

homogeenitud liha, sealhulgas lihamass

| – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – –

muud:

| – – – – – – | välja arvatud päranipud |
| --- | --- |

– – – – – –

välja arvatud päranipud

0207 27 10 9990

| – – – – | kontidega: |
| --- | --- |

– – – –

kontidega:

| – – – – – | koivad ja nende jaotustükid: |
| --- | --- |

– – – – –

koivad ja nende jaotustükid:

0207 27 60

| – – – – – – | sääred ja nende jaotustükid |
| --- | --- |

– – – – – –

sääred ja nende jaotustükid

0207 27 60 9000

0207 27 70

| – – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – – –

muud:

0207 27 70 9000

8.   Munad

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 0407 00 | Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud: | |
| | – | kodulindude munad: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

ex 0407 00

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud:

–

kodulindude munad:

| – – | haudemunad (35): |
| --- | --- |

– –

haudemunad (35):

0407 00 11

| – – – | kalkuni- ja hanemunad |
| --- | --- |

– – –

kalkuni- ja hanemunad

0407 00 11 9000

0407 00 19

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

0407 00 19 9000

0407 00 30

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

0407 00 30 9000

0408

Kooreta linnumunad ja rebud, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma:

| – | munakollane: |
| --- | --- |

–

munakollane:

ex 0408 11

| – – | kuivatatud: |
| --- | --- |

– –

kuivatatud:

ex 0408 11 80

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | toidukõlblikud |
| --- | --- |

– – – –

toidukõlblikud

0408 11 80 9100

ex 0408 19

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

ex 0408 19 81

| – – – – | vedelal kujul: |
| --- | --- |

– – – –

vedelal kujul:

| – – – – – | toidukõlblikud |
| --- | --- |

– – – – –

toidukõlblikud

0408 19 81 9100

ex 0408 19 89

| – – – – | muud, sealhulgas külmutatud: |
| --- | --- |

– – – –

muud, sealhulgas külmutatud:

| – – – – – | toidukõlblikud |
| --- | --- |

– – – – –

toidukõlblikud

0408 19 89 9100

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

ex 0408 91

| – – | kuivatatud: |
| --- | --- |

– –

kuivatatud:

ex 0408 91 80

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | toidukõlblikud |
| --- | --- |

– – – –

toidukõlblikud

0408 91 80 9100

ex 0408 99

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

ex 0408 99 80

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | toidukõlblikud |
| --- | --- |

– – – –

toidukõlblikud

0408 99 80 9100

9.   Piim ja piimatooted

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| 0401 | Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- ja muu magusainelisandita (50): | |
| 0401 10 | – | rasvasisaldusega kuni 1 % massist: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

0401

Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- ja muu magusainelisandita (50):

0401 10

–

rasvasisaldusega kuni 1 % massist:

0401 10 10

| – – | kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit |
| --- | --- |

– –

kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

0401 10 10 9000

0401 10 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

0401 10 90 9000

0401 20

| – | rasvasisaldus üle 1 %, kuid mitte üle 6 % massist: |
| --- | --- |

–

rasvasisaldus üle 1 %, kuid mitte üle 6 % massist:

| – – | kuni 3 % massist: |
| --- | --- |

– –

kuni 3 % massist:

0401 20 11

| – – – | kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit |
| --- | --- |

– – –

kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

| – – – – | rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist

0401 20 11 9100

| – – – – | rasvasisaldus üle 1,5 % massist |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldus üle 1,5 % massist

0401 20 11 9500

0401 20 19

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist

0401 20 19 9100

| – – – – | rasvasisaldus üle 1,5 % massist |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldus üle 1,5 % massist

0401 20 19 9500

| – – | üle 3 %: |
| --- | --- |

– –

üle 3 %:

0401 20 91

| – – – | kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit |
| --- | --- |

– – –

kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

0401 20 91 9000

0401 20 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

0401 20 99 9000

0401 30

| – | rasvasisaldus üle 6 % massist: |
| --- | --- |

–

rasvasisaldus üle 6 % massist:

| – – | kuni 21 % massist: |
| --- | --- |

– –

kuni 21 % massist:

0401 30 11

| – – – | kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit |
| --- | --- |

– – –

kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

| – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – | üle 10 %, kuid mitte üle 17 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 10 %, kuid mitte üle 17 % massist

0401 30 11 9400

| – – – – – | üle 17 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 17 % massist

0401 30 11 9700

0401 30 19

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | rasvasisaldus üle 17 % massist |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldus üle 17 % massist

0401 30 19 9700

| – – | üle 21 %, kuid mitte üle 45 % massist: |
| --- | --- |

– –

üle 21 %, kuid mitte üle 45 % massist:

0401 30 31

| – – – | kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit |
| --- | --- |

– – –

kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

| – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – | kuni 35 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kuni 35 % massist

0401 30 31 9100

| – – – – – | üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist

0401 30 31 9400

| – – – – – | üle 39 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 39 % massist

0401 30 31 9700

0401 30 39

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – | kuni 35 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kuni 35 % massist

0401 30 39 9100

| – – – – – | üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist

0401 30 39 9400

| – – – – – | üle 39 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 39 % massist

0401 30 39 9700

| – – | üle 45 %: |
| --- | --- |

– –

üle 45 %:

0401 30 91

| – – – | kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit |
| --- | --- |

– – –

kontaktpakendis netomahuga kuni 2 liitrit

| – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – | kuni 68 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kuni 68 % massist

0401 30 91 9100

| – – – – – | üle 68 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 68 % massist

0401 30 91 9500

0401 30 99

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – | kuni 68 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kuni 68 % massist

0401 30 99 9100

| – – – – – | üle 68 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 68 % massist

0401 30 99 9500

0402

Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga (43):

ex 0402 10

| – | pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist (46): |
| --- | --- |

–

pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist (46):

| – – | ilma suhkru- või muu magusainelisandita (48): |
| --- | --- |

– –

ilma suhkru- või muu magusainelisandita (48):

0402 10 11

| – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg |
| --- | --- |

– – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg

0402 10 11 9000

0402 10 19

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

0402 10 19 9000

| – – | muud (49): |
| --- | --- |

– –

muud (49):

0402 10 91

| – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg |
| --- | --- |

– – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg

0402 10 91 9000

0402 10 99

| – – – | muud |
| --- | --- |

– – –

muud

0402 10 99 9000

| – | pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega üle 1,5 % massist (46): |
| --- | --- |

–

pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega üle 1,5 % massist (46):

ex 0402 21

| – – | ilma suhkru- või muu magusainelisandita (48): |
| --- | --- |

– –

ilma suhkru- või muu magusainelisandita (48):

| – – – | rasvasisaldusega kuni 27 % massist: |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega kuni 27 % massist:

0402 21 11

| – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg |
| --- | --- |

– – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | kuni 11 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kuni 11 % massist

0402 21 11 9200

| – – – – – – | üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist

0402 21 11 9300

| – – – – – – | üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0402 21 11 9500

| – – – – – – | üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 25 % massist

0402 21 11 9900

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

0402 21 17

| – – – – – | rasvasisaldus kuni 11 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldus kuni 11 % massist

0402 21 17 9000

0402 21 19

| – – – – – | rasvasisaldus üle 11 %, kuid mitte üle 27 % massist: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldus üle 11 %, kuid mitte üle 27 % massist:

| – – – – – – | kuni 17 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kuni 17 % massist

0402 21 19 9300

| – – – – – – | üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0402 21 19 9500

| – – – – – – | üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 25 % massist

0402 21 19 9900

| – – – | rasvasisaldus üle 27 % massist |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldus üle 27 % massist

0402 21 91

| – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg |
| --- | --- |

– – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | kuni 28 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kuni 28 % massist

0402 21 91 9100

| – – – – – – | üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist

0402 21 91 9200

| – – – – – – | üle 29 %, kuid mitte üle 45 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 29 %, kuid mitte üle 45 % massist

0402 21 91 9350

| – – – – – – | üle 45 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 45 % massist

0402 21 91 9500

0402 21 99

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | kuni 28 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kuni 28 % massist

0402 21 99 9100

| – – – – – – | üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist

0402 21 99 9200

| – – – – – – | üle 29 %, kuid mitte üle 41 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 29 %, kuid mitte üle 41 % massist

0402 21 99 9300

| – – – – – – | üle 41 %, kuid mitte üle 45 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 41 %, kuid mitte üle 45 % massist

0402 21 99 9400

| – – – – – – | üle 45 %, kuid mitte üle 59 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 45 %, kuid mitte üle 59 % massist

0402 21 99 9500

| – – – – – – | üle 59 %, kuid mitte üle 69 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 59 %, kuid mitte üle 69 % massist

0402 21 99 9600

| – – – – – – | üle 69 %, kuid mitte üle 79 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 69 %, kuid mitte üle 79 % massist

0402 21 99 9700

| – – – – – – | üle 79 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 79 % massist

0402 21 99 9900

ex 0402 29

| – – | muud (49): |
| --- | --- |

– –

muud (49):

| – – – | rasvasisaldusega kuni 27 % massist: |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega kuni 27 % massist:

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

0402 29 15

| – – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg

| – – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – – | kuni 11 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

kuni 11 % massist

0402 29 15 9200

| – – – – – – – | üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist

0402 29 15 9300

| – – – – – – – | üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0402 29 15 9500

| – – – – – – – | üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

üle 25 % massist

0402 29 15 9900

0402 29 19

| – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – –

muud:

| – – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – – | üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist

0402 29 19 9300

| – – – – – – – | üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0402 29 19 9500

| – – – – – – – | üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

üle 25 % massist

0402 29 19 9900

| – – – | rasvasisaldus üle 27 % massist |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldus üle 27 % massist

0402 29 91

| – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg |
| --- | --- |

– – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg

0402 29 91 9000

0402 29 99

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | kuni 41 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kuni 41 % massist

0402 29 99 9100

| – – – – – – | üle 41 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 41 % massist

0402 29 99 9500

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

0402 91

| – – | ilma suhkru- või muu magusainelisandita (48): |
| --- | --- |

– –

ilma suhkru- või muu magusainelisandita (48):

0402 91 10

| – – – | rasvasisaldusega kuni 8 % massist: |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega kuni 8 % massist:

| – – – – | rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 7,4 % massist |
| --- | --- |

– – – –

rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 7,4 % massist

0402 91 10 9370

0402 91 30

| – – – | rasvasisaldus üle 8 %, kuid mitte üle 10 % massist: |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldus üle 8 %, kuid mitte üle 10 % massist:

| – – – – | rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – –

rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem

0402 91 30 9300

| – – – | rasvasisaldusega üle 45 % massist |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega üle 45 % massist

0402 91 99

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0402 91 99 9000

0402 99

| – – | muud (49): |
| --- | --- |

– –

muud (49):

0402 99 10

| – – – | rasvasisaldusega kuni 9,5 % massist: |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega kuni 9,5 % massist:

| – – – – | sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 6,9 % massist |
| --- | --- |

– – – –

sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 6,9 % massist

0402 99 10 9350

| – – – | rasvasisaldus üle 9,5 %, kuid mitte üle 45 % massist: |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldus üle 9,5 %, kuid mitte üle 45 % massist:

0402 99 31

| – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 2,5 kg:

| – – – – – | rasvasisaldusega kuni 21 % massist: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega kuni 21 % massist:

| – – – – – – | sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – – – –

sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem

0402 99 31 9150

| – – – – – | rasvasisaldusega üle 21 %, kuid mitte üle 39 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega üle 21 %, kuid mitte üle 39 % massist

0402 99 31 9300

| – – – – – | rasvasisaldus üle 39 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldus üle 39 % massist

0402 99 31 9500

0402 99 39

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

| – – – – – | rasvasisaldusega kuni 21 % massist, sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem ja rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % või rohkem |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega kuni 21 % massist, sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem ja rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % või rohkem

0402 99 39 9150

ex 0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga, lõhna- või maitseainetega, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma:

ex 0403 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | lõhna- ja maitseaineteta, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita: |
| --- | --- |

– –

lõhna- ja maitseaineteta, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita:

| – – – | pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul (43)
   (47): |
| --- | --- |

– – –

pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul (43)
   (47):

| – – – – | suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega (36): |
| --- | --- |

– – – –

suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega (36):

0403 90 11

| – – – – – | kuni 1,5 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kuni 1,5 % massist

0403 90 11 9000

0403 90 13

| – – – – – | üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist: |
| --- | --- |

– – – – –

üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist:

| – – – – – – | kuni 11 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kuni 11 % massist

0403 90 13 9200

| – – – – – – | üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist

0403 90 13 9300

| – – – – – – | üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0403 90 13 9500

| – – – – – – | üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 25 % massist

0403 90 13 9900

0403 90 19

| – – – – – | üle 27 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 27 % massist

0403 90 19 9000

| – – – – | muu, rasvasisaldusega (39): |
| --- | --- |

– – – –

muu, rasvasisaldusega (39):

0403 90 33

| – – – – – | üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist: |
| --- | --- |

– – – – –

üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist:

| – – – – – – | üle 11 %, kuid mitte üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 11 %, kuid mitte üle 25 % massist

0403 90 33 9400

| – – – – – – | üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 25 % massist

0403 90 33 9900

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega (36): |
| --- | --- |

– – – –

suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega (36):

0403 90 51

| – – – – – | kuni 3 % massist: |
| --- | --- |

– – – – –

kuni 3 % massist:

| – – – – – – | kuni 1,5 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kuni 1,5 % massist

0403 90 51 9100

0403 90 59

| – – – – – | üle 6 % massist: |
| --- | --- |

– – – – –

üle 6 % massist:

| – – – – – – | üle 17 %, kuid mitte üle 21 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 17 %, kuid mitte üle 21 % massist

0403 90 59 9170

| – – – – – – | üle 21 %, kuid mitte üle 35 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 21 %, kuid mitte üle 35 % massist

0403 90 59 9310

| – – – – – – | üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 35 %, kuid mitte üle 39 % massist

0403 90 59 9340

| – – – – – – | üle 39 %, kuid mitte üle 45 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 39 %, kuid mitte üle 45 % massist

0403 90 59 9370

| – – – – – – | üle 45 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 45 % massist

0403 90 59 9510

ex 0404

Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma:

0404 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega (36): |
| --- | --- |

– –

suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega (36):

ex 0404 90 21

| – – – | kuni 1,5 % massist: |
| --- | --- |

– – –

kuni 1,5 % massist:

| – – – – | pulbrina või graanulitena, veesisaldusega kuni 5 % ja rasvata piimakuivaine piimavalgusisaldusega: |
| --- | --- |

– – – –

pulbrina või graanulitena, veesisaldusega kuni 5 % ja rasvata piimakuivaine piimavalgusisaldusega:

| – – – – – | vähemalt 29 %, kuid alla 34 % |
| --- | --- |

– – – – –

vähemalt 29 %, kuid alla 34 %

0404 90 21 9120

| – – – – – | vähemalt 34 % |
| --- | --- |

– – – – –

vähemalt 34 %

0404 90 21 9160

0404 90 23

| – – – | üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist (43): |
| --- | --- |

– – –

üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist (43):

| – – – – | pulbri või graanulitena: |
| --- | --- |

– – – –

pulbri või graanulitena:

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | kuni 11 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kuni 11 % massist

0404 90 23 9120

| – – – – – – | üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist

0404 90 23 9130

| – – – – – – | üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0404 90 23 9140

| – – – – – – | üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 25 % massist

0404 90 23 9150

ex 0404 90 29

| – – – | üle 27 % massist (43): |
| --- | --- |

– – –

üle 27 % massist (43):

| – – – – | pulbri või graanulitena, rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – –

pulbri või graanulitena, rasvasisaldusega:

| – – – – – | kuni 28 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

kuni 28 % massist

0404 90 29 9110

| – – – – – | üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 28 %, kuid mitte üle 29 % massist

0404 90 29 9115

| – – – – – | üle 29 %, kuid mitte üle 45 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 29 %, kuid mitte üle 45 % massist

0404 90 29 9125

| – – – – – | üle 45 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

üle 45 % massist

0404 90 29 9140

| – – | muu, rasvasisaldusega (39)
   (43): |
| --- | --- |

– –

muu, rasvasisaldusega (39)
   (43):

0404 90 81

| – – – | kuni 1,5 % massist: |
| --- | --- |

– – –

kuni 1,5 % massist:

| – – – – | pulbri või graanulitena |
| --- | --- |

– – – –

pulbri või graanulitena

0404 90 81 9100

ex 0404 90 83

| – – – | üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist: |
| --- | --- |

– – –

üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist:

| – – – – | pulbri või graanulitena: |
| --- | --- |

– – – –

pulbri või graanulitena:

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | kuni 11 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

kuni 11 % massist

0404 90 83 9110

| – – – – – – | üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 11 %, kuid mitte üle 17 % massist

0404 90 83 9130

| – – – – – – | üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 17 %, kuid mitte üle 25 % massist

0404 90 83 9150

| – – – – – – | üle 25 % massist |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 25 % massist

0404 90 83 9170

| – – – – | muu kui pulbri või graanulitena: |
| --- | --- |

– – – –

muu kui pulbri või graanulitena:

| – – – – – | sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 6,9 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

sahharoosisisaldusega 40 % massist või rohkem, rasvata piimakuivaine sisaldusega 15 % massist või rohkem ja rasvasisaldusega üle 6,9 % massist

0404 90 83 9936

ex 0405

Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided:

0405 10

| – | või: |
| --- | --- |

–

või:

| – – | rasvasisaldusega kuni 85 % massist: |
| --- | --- |

– –

rasvasisaldusega kuni 85 % massist:

| – – – | naturaalne või: |
| --- | --- |

– – –

naturaalne või:

0405 10 11

| – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg |
| --- | --- |

– – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | vähemalt 80 %, kuid alla 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

vähemalt 80 %, kuid alla 82 %

0405 10 11 9500

| – – – – – – | 82 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % massist või rohkem

0405 10 11 9700

0405 10 19

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | vähemalt 80 %, kuid alla 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

vähemalt 80 %, kuid alla 82 %

0405 10 19 9500

| – – – – – – | 82 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % massist või rohkem

0405 10 19 9700

0405 10 30

| – – – | taastatud või: |
| --- | --- |

– – –

taastatud või:

| – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg |
| --- | --- |

– – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | vähemalt 80 %, kuid alla 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

vähemalt 80 %, kuid alla 82 %

0405 10 30 9100

| – – – – – – | 82 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % massist või rohkem

0405 10 30 9300

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | 82 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % massist või rohkem

0405 10 30 9700

0405 10 50

| – – – | vadakuvõi: |
| --- | --- |

– – –

vadakuvõi:

| – – – – | kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg |
| --- | --- |

– – – –

kontaktpakendis netomassiga kuni 1 kg

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | 82 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % massist või rohkem

0405 10 50 9300

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

| – – – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldusega:

| – – – – – – | vähemalt 80 %, kuid alla 82 % |
| --- | --- |

– – – – – –

vähemalt 80 %, kuid alla 82 %

0405 10 50 9500

| – – – – – – | 82 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – – – –

82 % massist või rohkem

0405 10 50 9700

0405 10 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

0405 10 90 9000

ex 0405 20

| – | piimarasvavõided: |
| --- | --- |

–

piimarasvavõided:

0405 20 90

| – – | rasvasisaldusega üle 75 %, kuid alla 80 % massist |
| --- | --- |

– –

rasvasisaldusega üle 75 %, kuid alla 80 % massist

| – – – | rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega:

| – – – – | üle 75 %, kuid alla 78 % massist |
| --- | --- |

– – – –

üle 75 %, kuid alla 78 % massist

0405 20 90 9500

| – – – – | vähemalt 78 % |
| --- | --- |

– – – –

vähemalt 78 %

0405 20 90 9700

0405 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

0405 90 10

| – – | rasvasisaldus vähemalt 99,3 % massist ning veesisaldus kuni 0,5 % massist |
| --- | --- |

– –

rasvasisaldus vähemalt 99,3 % massist ning veesisaldus kuni 0,5 % massist

0405 90 10 9000

0405 90 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

0405 90 90 9000

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekoodi kasutamise täiendavad tingimused

Tootekood

Maksimaalne veesisaldus toote massis

(%)

Maksimaalne kuivaine rasvasisaldus

(%)

ex 0406

Juust ja kohupiim (42)
   (45):

ex 0406 10

| – | värske juust (valmimata või laagerdamata), sh vadakujuust ja kohupiim: |
| --- | --- |

–

värske juust (valmimata või laagerdamata), sh vadakujuust ja kohupiim:

ex 0406 10 20

| – – | rasvasisaldusega kuni 40 % massist: |
| --- | --- |

– –

rasvasisaldusega kuni 40 % massist:

| – – – | vadakujuust, välja arvatud soolatud Ricotta |
| --- | --- |

– – –

vadakujuust, välja arvatud soolatud Ricotta

0406 10 20 9100

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | veesisaldusega mitterasvaines üle 47 %, kuid mitte üle 72 % massist: |
| --- | --- |

– – – –

veesisaldusega mitterasvaines üle 47 %, kuid mitte üle 72 % massist:

| – – – – – | Ricotta, soolatud: |
| --- | --- |

– – – – –

Ricotta, soolatud:

| – – – – – – | valmistatud üksnes lambapiimast |
| --- | --- |

– – – – – –

valmistatud üksnes lambapiimast

55

45

0406 10 20 9230

| – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – –

muud

55

39

0406 10 20 9290

| – – – – – | Kodujuust |
| --- | --- |

– – – – –

Kodujuust

60

0406 10 20 9300

| – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – –

muud:

| – – – – – – | kuivaine rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – – –

kuivaine rasvasisaldusega:

| – – – – – – – | vähem kui 5 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

vähem kui 5 % massist

60

0406 10 20 9610

| – – – – – – – | 5 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

5 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist

60

5

0406 10 20 9620

| – – – – – – – | 19 % massist või rohkem, kuid alla 39 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

19 % massist või rohkem, kuid alla 39 % massist

57

19

0406 10 20 9630

| – – – – – – – | muud juustud, mitterasvaine veesisaldus: |
| --- | --- |

– – – – – – –

muud juustud, mitterasvaine veesisaldus:

| – – – – – – – – | üle 47 %, kuid mitte üle 52 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – –

üle 47 %, kuid mitte üle 52 % massist

40

39

0406 10 20 9640

| – – – – – – – – | üle 52 %, kuid mitte üle 62 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – –

üle 52 %, kuid mitte üle 62 % massist

50

39

0406 10 20 9650

| – – – – – – – – | üle 62 % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

üle 62 %

0406 10 20 9660

| – – – – | veesisaldusega mitterasvaines üle 72 % massist: |
| --- | --- |

– – – –

veesisaldusega mitterasvaines üle 72 % massist:

| – – – – – | koorejuust veesisaldusega mitterasvaines üle 77 %, kuid alla 83 % massist ning kuivaine rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

koorejuust veesisaldusega mitterasvaines üle 77 %, kuid alla 83 % massist ning kuivaine rasvasisaldusega:

| – – – – – – | vähemalt 60 %, kuid alla 69 % |
| --- | --- |

– – – – – –

vähemalt 60 %, kuid alla 69 %

60

60

0406 10 20 9830

| – – – – – – | 69 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – – – –

69 % massist või rohkem

59

69

0406 10 20 9850

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

0406 10 20 9870

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0406 10 20 9900

ex 0406 20

| – | riivitud juust või juustupulber: |
| --- | --- |

–

riivitud juust või juustupulber:

ex 0406 20 90

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | vadakust valmistatud juustud |
| --- | --- |

– – –

vadakust valmistatud juustud

0406 20 90 9100

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | rasvasisaldusega üle 20 % massist, laktoosisisaldusega alla 5 % massist ja kuivainesisaldusega: |
| --- | --- |

– – – –

rasvasisaldusega üle 20 % massist, laktoosisisaldusega alla 5 % massist ja kuivainesisaldusega:

| – – – – – | vähemalt 60 %, kuid alla 80 % |
| --- | --- |

– – – – –

vähemalt 60 %, kuid alla 80 %

40

34

0406 20 90 9913

| – – – – – | vähemalt 80 %, kuid alla 85 % |
| --- | --- |

– – – – –

vähemalt 80 %, kuid alla 85 %

20

30

0406 20 90 9915

| – – – – – | vähemalt 85 %, kuid alla 95 % |
| --- | --- |

– – – – –

vähemalt 85 %, kuid alla 95 %

15

30

0406 20 90 9917

| – – – – – | vähemalt 95 % |
| --- | --- |

– – – – –

vähemalt 95 %

5

30

0406 20 90 9919

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

0406 20 90 9990

ex 0406 30

| – | sulatatud juust, riivimata, pulbristamata: |
| --- | --- |

–

sulatatud juust, riivimata, pulbristamata:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | rasvasisaldusega kuni 36 % massist ja kuivaine rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega kuni 36 % massist ja kuivaine rasvasisaldusega:

ex 0406 30 31

| – – – – | kuni 48 %: |
| --- | --- |

– – – –

kuni 48 %:

| – – – – – | kuivainesisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

kuivainesisaldusega:

| – – – – – – | 40 % massist või rohkem, kuid mitte üle 43 % massist, ja kuivaine rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – – –

40 % massist või rohkem, kuid mitte üle 43 % massist, ja kuivaine rasvasisaldusega:

| – – – – – – – | vähem kui 20 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

vähem kui 20 % massist

60

0406 30 31 9710

| – – – – – – – | vähemalt 20 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

vähemalt 20 %

60

20

0406 30 31 9730

| – – – – – – | 43 % massist või rohkem ja kuivaine rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – – –

43 % massist või rohkem ja kuivaine rasvasisaldusega:

| – – – – – – – | vähem kui 20 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

vähem kui 20 % massist

57

0406 30 31 9910

| – – – – – – – | 20 % massist või rohkem, kuid alla 40 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

20 % massist või rohkem, kuid alla 40 % massist

57

20

0406 30 31 9930

| – – – – – – – | vähemalt 40 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

vähemalt 40 %

57

40

0406 30 31 9950

ex 0406 30 39

| – – – – | üle 48 %: |
| --- | --- |

– – – –

üle 48 %:

| – – – – – | kuivainesisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – –

kuivainesisaldusega:

| – – – – – – | vähemalt 40 %, kuid alla 43 % |
| --- | --- |

– – – – – –

vähemalt 40 %, kuid alla 43 %

60

48

0406 30 39 9500

| – – – – – – | vähemalt 43 %, kuid alla 46 % |
| --- | --- |

– – – – – –

vähemalt 43 %, kuid alla 46 %

57

48

0406 30 39 9700

| – – – – – – | 46 % massist või rohkem ja kuivaine rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – – –

46 % massist või rohkem ja kuivaine rasvasisaldusega:

| – – – – – – – | vähem kui 55 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – –

vähem kui 55 % massist

54

48

0406 30 39 9930

| – – – – – – – | vähemalt 55 % |
| --- | --- |

– – – – – – –

vähemalt 55 %

54

55

0406 30 39 9950

ex 0406 30 90

| – – – | rasvasisaldusega üle 36 % |
| --- | --- |

– – –

rasvasisaldusega üle 36 %

54

79

0406 30 90 9000

ex 0406 40

| – | sinihallitusjuust ja muud juustud, mis sisaldavad Penicillium roquefort'i tekitatud hallitust: |
| --- | --- |

–

sinihallitusjuust ja muud juustud, mis sisaldavad Penicillium roquefort'i tekitatud hallitust:

ex 0406 40 50

| – – | Gorgonzola |
| --- | --- |

– –

Gorgonzola

53

48

0406 40 50 9000

ex 0406 40 90

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

50

40

0406 40 90 9000

ex 0406 90

| – | muud juustud: |
| --- | --- |

–

muud juustud:

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

ex 0406 90 13

| – – – | Emmental |
| --- | --- |

– – –

Emmental

40

45

0406 90 13 9000

ex 0406 90 15

| – – – | Gruyère, Sbrinz: |
| --- | --- |

– – –

Gruyère, Sbrinz:

| – – – – | Gruyère |
| --- | --- |

– – – –

Gruyère

38

45

0406 90 15 9100

ex 0406 90 17

| – – – | Bergkäse, Appenzell: |
| --- | --- |

– – –

Bergkäse, Appenzell:

| – – – – | Bergkäse |
| --- | --- |

– – – –

Bergkäse

38

45

0406 90 17 9100

ex 0406 90 21

| – – – | Cheddar |
| --- | --- |

– – –

Cheddar

39

48

0406 90 21 9900

ex 0406 90 23

| – – – | Edam |
| --- | --- |

– – –

Edam

47

40

0406 90 23 9900

ex 0406 90 25

| – – – | Tilsit |
| --- | --- |

– – –

Tilsit

47

45

0406 90 25 9900

ex 0406 90 27

| – – – | Butterkäse |
| --- | --- |

– – –

Butterkäse

52

45

0406 90 27 9900

ex 0406 90 29

| – – – | Kashkaval: |
| --- | --- |

– – –

Kashkaval:

| – – – – | valmistatud lamba- ja/või kitsepiimast |
| --- | --- |

– – – –

valmistatud lamba- ja/või kitsepiimast

42

50

0406 90 29 9100

| – – – – | valmistatud üksnes lehmapiimast |
| --- | --- |

– – – –

valmistatud üksnes lehmapiimast

44

45

0406 90 29 9300

ex 0406 90 32

| – – – | Feta (38): |
| --- | --- |

– – –

Feta (38):

| – – – – | valmistatud üksnes lambapiimast või lamba- ja kitsepiimast: |
| --- | --- |

– – – –

valmistatud üksnes lambapiimast või lamba- ja kitsepiimast:

| – – – – – | veesisaldusega mitterasvaines kuni 72 % massist |
| --- | --- |

– – – – –

veesisaldusega mitterasvaines kuni 72 % massist

56

43

0406 90 32 9119

ex 0406 90 35

| – – – | Kefalotyri: |
| --- | --- |

– – –

Kefalotyri:

| – – – – | valmistatud üksnes lambapiimast või lamba- ja/või kitsepiimast |
| --- | --- |

– – – –

valmistatud üksnes lambapiimast või lamba- ja/või kitsepiimast

38

40

0406 90 35 9190

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

38

40

0406 90 35 9990

ex 0406 90 37

| – – – | Finlandia |
| --- | --- |

– – –

Finlandia

40

45

0406 90 37 9000

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

| – – – – – | rasvasisaldus kuni 40 % massist ja veesisaldusega mitterasvaine: |
| --- | --- |

– – – – –

rasvasisaldus kuni 40 % massist ja veesisaldusega mitterasvaine:

| – – – – – – | kuni 47 % massist: |
| --- | --- |

– – – – – –

kuni 47 % massist:

ex 0406 90 61

| – – – – – – – | Grana Padano, Parmigiano Reggiano |
| --- | --- |

– – – – – – –

Grana Padano, Parmigiano Reggiano

35

32

0406 90 61 9000

ex 0406 90 63

| – – – – – – – | Fiore Sardo, Pecorino: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Fiore Sardo, Pecorino:

| – – – – – – – – | valmistatud üksnes lambapiimast |
| --- | --- |

– – – – – – – –

valmistatud üksnes lambapiimast

35

36

0406 90 63 9100

| – – – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – – – –

muud

35

36

0406 90 63 9900

ex 0406 90 69

| – – – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – – – –

muud:

| – – – – – – – – | vadakust valmistatud juustud |
| --- | --- |

– – – – – – – –

vadakust valmistatud juustud

0406 90 69 9100

| – – – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – – – –

muud

38

30

0406 90 69 9910

| – – – – – – | üle 47 %, kuid mitte üle 72 % massist: |
| --- | --- |

– – – – – –

üle 47 %, kuid mitte üle 72 % massist:

ex 0406 90 73

| – – – – – – – | Provolone |
| --- | --- |

– – – – – – –

Provolone

45

44

0406 90 73 9900

ex 0406 90 75

| – – – – – – – | Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano |
| --- | --- |

– – – – – – –

Asiago, Caciocavallo, Montasio, Ragusano

45

39

0406 90 75 9900

ex 0406 90 76

| – – – – – – – | Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Danbo, Fontal, Fontina, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø:

| – – – – – – – – | kuivaine rasvasisaldusega 45 % massist või rohkem, kuid alla 55 % massist: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kuivaine rasvasisaldusega 45 % massist või rohkem, kuid alla 55 % massist:

| – – – – – – – – – | kuivainesisaldusega 50 % massist või rohkem, kuid alla 56 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

kuivainesisaldusega 50 % massist või rohkem, kuid alla 56 % massist

50

45

0406 90 76 9300

| – – – – – – – – – | kuivainesisaldusega 56 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

kuivainesisaldusega 56 % massist või rohkem

44

45

0406 90 76 9400

| – – – – – – – – | kuivaine rasvasisaldusega 55 % massist või rohkem |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kuivaine rasvasisaldusega 55 % massist või rohkem

46

55

0406 90 76 9500

ex 0406 90 78

| – – – – – – – | Gouda: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Gouda:

| – – – – – – – – | kuivaine rasvasisaldusega alla 48 massiprotsendi |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kuivaine rasvasisaldusega alla 48 massiprotsendi

50

20

0406 90 78 9100

| – – – – – – – – | kuivaine rasvasisaldusega 48 % massist või rohkem, kuid alla 55 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – –

kuivaine rasvasisaldusega 48 % massist või rohkem, kuid alla 55 % massist

45

48

0406 90 78 9300

| – – – – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

muud:

45

55

0406 90 78 9500

ex 0406 90 79

| – – – – – – – | Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Nectaire, Saint-Paulin, Taleggio |
| --- | --- |

– – – – – – –

Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Nectaire, Saint-Paulin, Taleggio

56

40

0406 90 79 9900

ex 0406 90 81

| – – – – – – – | Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey |
| --- | --- |

– – – – – – –

Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

44

45

0406 90 81 9900

ex 0406 90 85

| – – – – – – – | Kefalograviera, Kasseri: |
| --- | --- |

– – – – – – –

Kefalograviera, Kasseri:

| – – – – – – – – | veesisaldusega kuni 40 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – –

veesisaldusega kuni 40 % massist

40

39

0406 90 85 9930

| – – – – – – – – | veesisaldusega üle 40 %, kuid mitte üle 45 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – –

veesisaldusega üle 40 %, kuid mitte üle 45 % massist

45

39

0406 90 85 9970

| – – – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – – – –

muud

0406 90 85 9999

| – – – – – – – | muud juustud, veesisaldusega mitterasvaines: |
| --- | --- |

– – – – – – –

muud juustud, veesisaldusega mitterasvaines:

ex 0406 90 86

| – – – – – – – – | üle 47 %, kuid mitte üle 52 % massist: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

üle 47 %, kuid mitte üle 52 % massist:

| – – – – – – – – – | vadakust valmistatud juustud |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

vadakust valmistatud juustud

0406 90 86 9100

| – – – – – – – – – | muud, kuivaine rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

muud, kuivaine rasvasisaldusega:

| – – – – – – – – – – | vähem kui 5 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

vähem kui 5 % massist

52

0406 90 86 9200

| – – – – – – – – – – | 5 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

5 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist

51

5

0406 90 86 9300

| – – – – – – – – – – | 19 % massist või rohkem, kuid alla 39 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

19 % massist või rohkem, kuid alla 39 % massist

47

19

0406 90 86 9400

| – – – – – – – – – – | vähemalt 39 % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

vähemalt 39 %

40

39

0406 90 86 9900

ex 0406 90 87

| – – – – – – – – | üle 52 %, kuid mitte üle 62 % massist: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

üle 52 %, kuid mitte üle 62 % massist:

| – – – – – – – – – | vadakust valmistatud juust, v.a Manouri |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

vadakust valmistatud juust, v.a Manouri

0406 90 87 9100

| – – – – – – – – – | muud, kuivaine rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

muud, kuivaine rasvasisaldusega:

| – – – – – – – – – – | vähem kui 5 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

vähem kui 5 % massist

60

0406 90 87 9200

| – – – – – – – – – – | 5 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

5 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist

55

5

0406 90 87 9300

| – – – – – – – – – – | 19 % massist või rohkem, kuid alla 40 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

19 % massist või rohkem, kuid alla 40 % massist

53

19

0406 90 87 9400

| – – – – – – – – – – | 40 massiprotsenti või rohkem: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

40 massiprotsenti või rohkem:

| – – – – – – – – – – – | Idiazabal, Manchego ja Roncal, valmistatud üksnes lambapiimast |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Idiazabal, Manchego ja Roncal, valmistatud üksnes lambapiimast

45

45

0406 90 87 9951

| – – – – – – – – – – – | Maasdam |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Maasdam

45

45

0406 90 87 9971

| – – – – – – – – – – – | Manouri |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Manouri

43

53

0406 90 87 9972

| – – – – – – – – – – – | Hushållsost |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Hushållsost

46

45

0406 90 87 9973

| – – – – – – – – – – – | Murukoloinen |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Murukoloinen

41

50

0406 90 87 9974

| – – – – – – – – – – – | Gräddost |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

Gräddost

39

60

0406 90 87 9975

| – – – – – – – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

muud

47

40

0406 90 87 9979

ex 0406 90 88

| – – – – – – – – | üle 62 %, kuid mitte üle 72 % massist: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

üle 62 %, kuid mitte üle 72 % massist:

| – – – – – – – – – | vadakust valmistatud juustud |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

vadakust valmistatud juustud

0406 90 88 9100

| – – – – – – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

muud:

| – – – – – – – – – – | kuivaine rasvasisaldusega: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

kuivaine rasvasisaldusega:

| – – – – – – – – – – – | 10 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

10 % massist või rohkem, kuid alla 19 % massist

60

10

0406 90 88 9300

| – – – – – – – – – – – | 40 massiprotsenti või rohkem: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

40 massiprotsenti või rohkem:

| – – – – – – – – – – – – | Akawi |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – – –

Akawi

55

40

0406 90 88 9500

10.   Valge suhkur ja toorsuhkur ilma edasise töötlemiseta

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 1701 | Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul: | |
| | – | toorsuhkur maitse- ja värvainelisanditeta: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

ex 1701

Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul:

–

toorsuhkur maitse- ja värvainelisanditeta:

ex 1701 11

| – – | roosuhkur: |
| --- | --- |

– –

roosuhkur:

ex 1701 11 90

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | kristalliseerunud suhkur |
| --- | --- |

– – – –

kristalliseerunud suhkur

1701 11 90 9100

| – – – – | muu toorsuhkur: |
| --- | --- |

– – – –

muu toorsuhkur:

| – – – – – | kontaktpakendis toote netomassiga kuni 5 kg: |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis toote netomassiga kuni 5 kg:

1701 11 90 9910

ex 1701 12

| – – | peedisuhkur: |
| --- | --- |

– –

peedisuhkur:

ex 1701 12 90

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | kristalliseerunud suhkur |
| --- | --- |

– – – –

kristalliseerunud suhkur

1701 12 90 9100

| – – – – | muu toorsuhkur: |
| --- | --- |

– – – –

muu toorsuhkur:

| – – – – – | kontaktpakendis toote netomassiga kuni 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

kontaktpakendis toote netomassiga kuni 5 kg

1701 12 90 9910

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

1701 91 00

| – – | maitse- või värvainelisanditega |
| --- | --- |

– –

maitse- või värvainelisanditega

1701 91 00 9000

ex 1701 99

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

1701 99 10

| – – – | valge suhkur: |
| --- | --- |

– – –

valge suhkur:

| – – – – | kristalliseerunud suhkur |
| --- | --- |

– – – –

kristalliseerunud suhkur

1701 99 10 9100

| – – – – | muud: |
| --- | --- |

– – – –

muud:

| – – – – – | üldkogusega kuni 10 tonni |
| --- | --- |

– – – – –

üldkogusega kuni 10 tonni

1701 99 10 9910

| – – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – – –

muud

1701 99 10 9950

ex 1701 99 90

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

| – – – – | muude lisaainetega kui maitse- või värvainelisanditega |
| --- | --- |

– – – –

muude lisaainetega kui maitse- või värvainelisanditega

1701 99 90 9100

11.   Siirupid ja muud suhkrutooted

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tootekood |
| --- | --- | --- |
| ex 1702 | Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse-, lõhna- ja värvainelisandita suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või mitte; karamell: | |
| ex 1702 40 | – | glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist, v.a invertsuhkur: |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tootekood

ex 1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse-, lõhna- ja värvainelisandita suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või mitte; karamell:

ex 1702 40

–

glükoos ja glükoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist, v.a invertsuhkur:

ex 1702 40 10

| – – | isoglükoos: |
| --- | --- |

– –

isoglükoos:

| – – – | kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 41 % massist |
| --- | --- |

– – –

kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 41 % massist

1702 40 10 9100

1702 60

| – | muu fruktoos ja fruktoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega üle 50 % massist, v.a invertsuhkur: |
| --- | --- |

–

muu fruktoos ja fruktoosisiirup kuivaine fruktoosisisaldusega üle 50 % massist, v.a invertsuhkur:

1702 60 10

| – – | isoglükoos |
| --- | --- |

– –

isoglükoos

1702 60 10 9000

1702 60 95

| – – | muud |
| --- | --- |

– –

muud

1702 60 95 9000

ex 1702 90

| – | muud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist: |
| --- | --- |

–

muud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist:

1702 90 30

| – – | isoglükoos |
| --- | --- |

– –

isoglükoos

1702 90 30 9000

| – – | karamell: |
| --- | --- |

– –

karamell:

1702 90 71

| – – – | kuivaine sahharoosisisaldusega vähemalt 50 % massist |
| --- | --- |

– – –

kuivaine sahharoosisisaldusega vähemalt 50 % massist

1702 90 71 9000

ex 1702 90 95

| – – | muud: |
| --- | --- |

– –

muud:

| – – – | tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata |
| --- | --- |

– – –

tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata

1702 90 95 9100

| – – – | muu, välja arvatud sorboos |
| --- | --- |

– – –

muu, välja arvatud sorboos

1702 90 95 9900

2106

Mujal nimetamata toiduvalmistised:

ex 2106 90

| – | muud: |
| --- | --- |

–

muud:

| – – | lõhna- ja maitseainelisandiga või värvilisandiga suhkrusiirupid: |
| --- | --- |

– –

lõhna- ja maitseainelisandiga või värvilisandiga suhkrusiirupid:

2106 90 30

| – – – | isoglükoosisiirup |
| --- | --- |

– – –

isoglükoosisiirup

2106 90 30 9000

| – – – | muud: |
| --- | --- |

– – –

muud:

2106 90 59

| – – – – | muud |
| --- | --- |

– – – –

muud

2106 90 59 9000”

---

(1)  ELT L 149, 7.6.2008, lk 55.

1

(2)  Rasvainesisalduse kindlaksmääramise analüüsimeetodina kasutatakse komisjoni direktiivi 84/4/EMÜ (EÜT L 15, 18.1.1984, lk 28) I lisas trükitud meetodit (meetod A).

2

(3)  Rasvainesisaldus määratakse kindlaks järgmisel viisil:

3

| — | proov tuleb purustada nii, et vähemalt 90 % sellest läbib sõela, mille avade läbimõõt on 500 mikromeetrit, ja 100 % läbib sõela, mille avade läbimõõt on 1 000 mikromeetrit, |
| --- | --- |

—

proov tuleb purustada nii, et vähemalt 90 % sellest läbib sõela, mille avade läbimõõt on 500 mikromeetrit, ja 100 % läbib sõela, mille avade läbimõõt on 1 000 mikromeetrit,

| — | seejärel kasutatav analüüsimeetod on esitatud direktiivi 84/4/EMÜ I lisas (meetod A). |
| --- | --- |

—

seejärel kasutatav analüüsimeetod on esitatud direktiivi 84/4/EMÜ I lisas (meetod A).

(4)  Tärklise kuivainesisaldus määratakse kindlaks komisjoni määruse (EÜ) nr 687/2008 (ELT L 192, 19.7.2008, lk 20) IV lisas sätestatud meetodi abil. Tärklise puhtuse kindlaksmääramisel kasutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr. 152/2009 (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1) III lisa osas L avaldatud tärklise polarimeetrilise määramise meetodit.

4

(5)  Tärklise puhul makstavat eksporditoetust kohandatakse vastavalt järgmisele valemile:

5

| 1. | Kartulitärklis: ((tegelik kuivainesisalduse protsendimäär)/80) × eksporditoetus. |
| --- | --- |

1.

Kartulitärklis: ((tegelik kuivainesisalduse protsendimäär)/80) × eksporditoetus.

| 2. | Kõik muud tüüpi tärklised: ((tegelik kuivainesisalduse protsendimäär)/87) × eksporditoetus. |
| --- | --- |

2.

Kõik muud tüüpi tärklised: ((tegelik kuivainesisalduse protsendimäär)/87) × eksporditoetus.

Tolliformaalsuste täitmisel märgib taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni toote kuivainesisalduse.

(6)  Eksporditoetust makstakse toodete puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 78 %. Nende toodete puhul, mille kuivainesisaldus on väiksem kui 78 %, kohandatakse eksporditoetust vastavalt järgmisele valemile:

6

((tegelik kuivainesisaldus)/78) × eksporditoetus.

Kuivainesisaldus määratakse kindlaks komisjoni direktiivi 79/796/EMÜ (EÜT L 239, 22.9.1979, lk 24) II lisas sätestatud 2. meetodi abil või mis tahes muu sobiva analüüsimeetodi abil, mis pakub vähemalt samu tagatisi.

(7)  Hõlmatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1517/95 (EÜT L 147, 30.6.1995, lk 51).

7

(8)  Eksporditoetuse kohaldamisel võetakse arvesse üksnes teraviljasaadustest saadud tärklist. Teraviljasaadused on saadused, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0709 90 60 ja 0712 90 19, gruppi 10 ja rubriikidesse 1101, 1102, 1103 ja 1104 (töötlemata ja taastamata), välja arvatud alamrubriik 1104 30 ja kaupade koondnomenklatuuri alamrubriikidesse 1904 10 10 ja 1904 10 90 kuuluvate toodete teraviljasisaldus. Kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 1904 10 10 ja 1904 10 90 kuuluvate toodete teraviljasisaldust käsitatakse võrdsena lõpptoote massiga. Toetust ei maksta teravilja eest, mille puhul ei ole tärklise päritolu analüüsidega võimalik täpselt kindlaks teha.

8

(9)  Eksporditoetust makstakse üksnes toodete puhul, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist.

9

(10)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb esitada komisjoni määruse (EÜ) nr 433/2007 (ELT L 104, 21.4.2007, lk 3) lisas esitatud sertifikaat.

10

(11)  Eksporditoetuse andmise tingimuseks on komisjoni määruses (EÜ) nr 1359/2007 (ELT L 304, 22.11.2007, lk 21) ja vajaduse korral komisjoni määruses (EÜ) nr 1741/2006 (ELT L 329, 25.11.2006, lk 7) sätestatud tingimuste järgimine.

11

(12)  ELT L 308, 8.11.2006, lk 7.

12

(13)  ELT L 281, 24.10.2008, lk 3.

13

(14)  ELT L 325, 24.11.2006, lk 12.

14

(15)  Rasvata taise veiseliha sisaldus määratakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2429/86 (EÜT L 210, 1.8.1986, lk 39) lisas kirjeldatud korras. Termin „keskmine sisaldus” viitab määruse (EÜ) nr 765/2002 (EÜT L 117, 4.5.2002, lk 6) artikli 2 lõikes 1 määratletud proovi kogusele. Proov võetakse partii sellest osast, mille puhul oht on suurim.

15

(16)  Kollageenisisalduse määramine:

16

Kollageenisisaldusena käsitatakse hüdroksüproliinisisaldust, mis on korrutatud koefitsiendiga 8. Hüdroksüproliini sisaldus määratakse vastavalt ISO meetodile 3496-1978.

(17)  Tooteid ja nende jaotustükke võib klassifitseerida kõnealusesse alamrubriiki üksnes juhul, kui mõõtmete ja lihaskoe omaduste alusel on võimalik kindlaks teha, et need on saadud nimetatud põhijaotustükkidest. Väljendit „nende jaotustükid” kasutatakse toodete puhul, mille ühiku netomass on vähemalt 100 grammi, või toodete puhul, mis on lõigatud ühtlasteks tükkideks, mida saab selgelt identifitseerida kui nimetatud põhijaotustükist saadud jaotustükke ja mis on pakendatud vähemalt 100grammise netomassiga pakenditesse.

17

(18)  Eksporditoetust antakse üksnes toodete puhul, mille nime on tootjaliikmesriigi pädev asutus sertifitseerinud.

18

(19)  Vorsttoodete puhul, mis on säilitusvedelikku sisaldavas pakendis, antakse eksporditoetust toote netomassi põhjal pärast säilitusvedeliku massi lahutamist.

19

(20)  Parafiinkatte massi, mis vastab tavapärasele kasutusele kaubanduses, käsitatakse vorsttoote netomassi osana.

20

(21)  Välja jäetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2333/97 (EÜT L 323, 26.11.1997, lk 25).

21

(22)  Kui vorsttooteid sisaldavad toidusegud (sh valmisroad) klassifitseeritakse oma koostise tõttu rubriiki nr 1601, antakse eksporditoetust üksnes kõnealuste segude koostisse kuuluvate vorsttoodete, liha ja rupsi, sealhulgas mis tahes liiki või päritoluga rasva netomassi põhjal.

22

(23)  Konte sisaldavate toodete puhul antakse eksporditoetust toote netomassi põhjal pärast kontide massi lahutamist.

23

(24)  Eksporditoetuse andmise tingimuseks on määruses (EÜ) nr 903/2008 (ELT L 249, 18.9.2008, lk 3) sätestatud tingimuste täitmine. Ekspordiga seotud tolliformaalsuste täitmisel deklareerib eksportija kirjalikult, et asjaomased tooted vastavad kõnealustele tingimustele.

24

(25)  Liha- ja rasvasisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2004/2002 (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 22) lisas esitatud analüüsimeetodile.

25

(26)  Mis tahes liiki liha või rupsi sisaldus, sealhulgas mis tahes liiki ja päritoluga rasva sisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 226/89 (EÜT L 29, 31.1.1989, lk 11) lisas esitatud analüüsimeetodile.

26

(27)  Toodete külmutamine vastavalt määruse (EÜ) nr 612/2009 (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1) artikli 7 lõike 3 esimesele lõigule ei ole lubatud.

27

(28)  Rümbad või poolrümbad võivad olla põselihaga või ilma.

28

(29)  Abaosad võivad olla põselihaga või ilma.

29

(30)  Eesosad võivad olla põselihaga või ilma.

30

(31)  Kõnealust eksporditoetust ei anta üksikute kaelatükkide, põseliha või koos esitatud põseliha ja kaelatükkide puhul.

31

(32)  Kõnealust eksporditoetust ei anta üksikute kondita kaelatükkide puhul.

32

(33)  Juhul kui kaupade klassifitseerimine alamrubriiki 1602 41 10 9110 kuuluvate tagaosadena või tagaosade jaotustükkidena ei ole CN-koodi grupi 16 lisamärkuse 2 sätete põhjal õigustatud, võib tootekoodi 1602 42 10 9110 või vajaduse korral 1602 49 19 9130 puhul anda eksporditoetust, ilma et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 48 kohaldamist.

33

(34)  Juhul kui kaupade klassifitseerimine alamrubriiki 1602 42 10 9110 kuuluvate abaosadena või abaosade tükkidena ei ole CN-koodi grupi 16 lisamärkuse 2 sätete põhjal õigustatud, võib tootekoodi 1602 49 19 9130 puhul anda eksporditoetust, ilma et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 48 kohaldamist.

34

(35)  Kehtib üksnes kodulinnumunade puhul, mis vastavad Euroopa ühenduste pädeva asutuse poolt ettenähtud tingimustele ja mis kannavad templit tootmisettevõtte identifitseerimisnumbri ja/või muude nõukogu määruses (EÜ) nr 617/2008 (ELT L 168, 28.6.2008, lk 5) artikli 3 lõikes 5 sätestatud üksikasjade kohta.

35

(36)  Kui sellesse alamrubriiki kuuluv toode sisaldab vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ei tohi lisatud vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid eksporditoetuse arvutamisel arvesse võtta.

36

Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse.

Kui kõnealusesse alamrubriiki kuuluv toode koosneb permeaadist, siis eksporditoetust ei maksta.

Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas toode koosneb permeaadist või kas tootele on lisatud piimavabasid aineid ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ning juhul, kui neid on lisatud:

| — | lisatud piimavaba aine ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisalduse 100 kilogrammi valmistoote massi kohta,
  ja eelkõige |
| --- | --- |

—

lisatud piimavaba aine ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisalduse 100 kilogrammi valmistoote massi kohta,

ja eelkõige

| — | lisatud vadaku laktoosisisalduse. |
| --- | --- |

—

lisatud vadaku laktoosisisalduse.

(37)  Välja jäetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2287/2000 (EÜT L 260, 14.10.2000, lk 22).

37

(38)  Kui toode sisaldab enne töötlemist või töötlemise ajal lisatud kaseiini ja/või kaseinaate, siis eksporditoetust ei maksta. Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas tootele on lisatud kaseiini ja/või kaseinaate.

38

(39)  Sellesse alamrubriiki kuuluvate toodete 100 kg netomassi kohta antav eksporditoetus võrdub järgmiste osade summaga:

39

| a) | nimetatud summa 100 kilogrammi kohta, mis korrutatakse 100 kg tootes sisalduva piimaosa massiga. Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse.
  Kui tootele on lisatud vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, tuleb nimetatud summa kilogrammi kohta korrutada 100 kg toote kohta lisatud muu piimaaine kui vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete massiga; |
| --- | --- |

a)

nimetatud summa 100 kilogrammi kohta, mis korrutatakse 100 kg tootes sisalduva piimaosa massiga. Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse.

Kui tootele on lisatud vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, tuleb nimetatud summa kilogrammi kohta korrutada 100 kg toote kohta lisatud muu piimaaine kui vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete massiga;

| b) | komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2009 (ELT L 318, 4.12.2009, lk 1) artikli 14 lõike 3 kohaselt arvutatud osa.
  Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas toode koosneb permeaadist või kas tootele on lisatud piimavabasid aineid ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ning juhul, kui neid on lisatud:






  — | lisatud sahharoosi ja/või muu piimavaba aine ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisalduse 100 kilogrammi valmistoote massi kohta,
  ja eelkõige |
| --- | --- | --- |

b)

komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2009 (ELT L 318, 4.12.2009, lk 1) artikli 14 lõike 3 kohaselt arvutatud osa.

Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas toode koosneb permeaadist või kas tootele on lisatud piimavabasid aineid ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaate ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ning juhul, kui neid on lisatud:

—

lisatud sahharoosi ja/või muu piimavaba aine ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete ja/või laktoosi ja/või kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisalduse 100 kilogrammi valmistoote massi kohta,

ja eelkõige

| — | lisatud vadaku laktoosisisalduse. |
| --- | --- |

—

lisatud vadaku laktoosisisalduse.

Kui toote piimaaine koosneb permeaadist, siis eksporditoetust ei maksta.

(40)  Välja jäetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 707/98 (EÜT L 98, 31.03.1998, lk 11).

40

(41)  Välja jäetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 823/96 (EÜT L 111, 4.5.1996, lk 9).

41

(42)

42

| a) | Säilitusvedelikku, eelkõige soolvett sisaldavas kontaktpakendis juustude puhul antakse eksporditoetust netomassi põhjal pärast vedeliku massi lahutamist. |
| --- | --- |

a)

Säilitusvedelikku, eelkõige soolvett sisaldavas kontaktpakendis juustude puhul antakse eksporditoetust netomassi põhjal pärast vedeliku massi lahutamist.

| b) | Toetuse arvestamisel ei käsitata toote netomassi hulka kuuluvana pakendamisel kasutatavat kilet, parafiini, tuhka ega vaha. |
| --- | --- |

b)

Toetuse arvestamisel ei käsitata toote netomassi hulka kuuluvana pakendamisel kasutatavat kilet, parafiini, tuhka ega vaha.

| c) | Kui juust on pakitud kilesse ja kui deklareeritud netomass sisaldab kile massi, vähendatakse toetuse määra 0,5 % võrra.
  Tolliformaalsusi täites teatab taotleja, et juust on pakitud kilesse ja kas deklareeritud netomass sisaldab kile massi või mitte. |
| --- | --- |

c)

Kui juust on pakitud kilesse ja kui deklareeritud netomass sisaldab kile massi, vähendatakse toetuse määra 0,5 % võrra.

Tolliformaalsusi täites teatab taotleja, et juust on pakitud kilesse ja kas deklareeritud netomass sisaldab kile massi või mitte.

| d) | Kui juust on pakitud parafiini või tuhka ja kui deklareeritud netomass sisaldab parafiini või tuha massi, vähendatakse toetuse määra 2 % võrra.
  Tolliformaalsusi täites teatab taotleja, et juust on pakitud parafiini või tuhka ja kas deklareeritud netomass sisaldab tuha või parafiini massi. |
| --- | --- |

d)

Kui juust on pakitud parafiini või tuhka ja kui deklareeritud netomass sisaldab parafiini või tuha massi, vähendatakse toetuse määra 2 % võrra.

Tolliformaalsusi täites teatab taotleja, et juust on pakitud parafiini või tuhka ja kas deklareeritud netomass sisaldab tuha või parafiini massi.

| e) | Kui juust on pakitud vahasse, siis tolliformaalsusi täites teatab taotleja deklaratsioonis esitama juustu netomassi, mis ei sisalda vaha massi. |
| --- | --- |

e)

Kui juust on pakitud vahasse, siis tolliformaalsusi täites teatab taotleja deklaratsioonis esitama juustu netomassi, mis ei sisalda vaha massi.

(43)  Kui kõnealuse koodi alla kuuluvate toodete piimavalgu sisaldus (lämmastikusisaldus × 6,38) rasvata piimakuivaines on alla 34 %, siis eksporditoetust ei maksta. Kui kõnealuse koodi alla kuuluvate pulbriliste toodete veesisaldus on toote massist üle 5 %, siis eksporditoetust ei maksta.

43

Tolliformaalsuste täitmisel peab huvitatud pool selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima minimaalse piimavalgu sisalduse rasvata piimakuivaines ja maksimaalse veesisalduse pulbrilistes toodetes.

(44)  Välja jäetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2287/2000 (EÜT L 260, 14.10.2000, lk 22).

44

(45)

45

| a) | Kui toode sisaldab muid piimavabu aineid kui vürtse ja maitsetaimi, nagu sinki, pähkleid, krevette, lõhet, oliive, rosinaid, vähendatakse toetuse määra 10 % võrra.
  Tolliformaalsusi täites teatab taotleja selleks ettenähtud deklaratsioonis, et selliseid piimavabu koostisosi on lisatud. |
| --- | --- |

a)

Kui toode sisaldab muid piimavabu aineid kui vürtse ja maitsetaimi, nagu sinki, pähkleid, krevette, lõhet, oliive, rosinaid, vähendatakse toetuse määra 10 % võrra.

Tolliformaalsusi täites teatab taotleja selleks ettenähtud deklaratsioonis, et selliseid piimavabu koostisosi on lisatud.

| b) | Kui toode sisaldab maitsetaimi või vürtse, eelkõige näiteks sinepit, basiilikut, küüslauku, punet, vähendatakse toetust 1 % võrra.
  Tolliformaalsusi täites teatab taotleja selleks ettenähtud deklaratsioonis, et maitsetaimi ja vürtse on lisatud. |
| --- | --- |

b)

Kui toode sisaldab maitsetaimi või vürtse, eelkõige näiteks sinepit, basiilikut, küüslauku, punet, vähendatakse toetust 1 % võrra.

Tolliformaalsusi täites teatab taotleja selleks ettenähtud deklaratsioonis, et maitsetaimi ja vürtse on lisatud.

| c) | Kui toode sisaldab kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ei võeta lisatud kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid (v.a CN-koodiga 0405 10 50 hõlmatud vadakuvõi) ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid eksporditoetuse arvutamisel arvesse.
  Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ettenähtud deklaratsiooni märkima, kas tootele on lisatud kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ja kui on, siis tuleb märkida lisatud kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete (täpsustades vajadusel vadakuvõi sisalduse) ja/või laktoosi ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisaldus 100 kg valmistoote massi kohta. |
| --- | --- |

c)

Kui toode sisaldab kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ei võeta lisatud kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid (v.a CN-koodiga 0405 10 50 hõlmatud vadakuvõi) ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid eksporditoetuse arvutamisel arvesse.

Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ettenähtud deklaratsiooni märkima, kas tootele on lisatud kaseiini ja/või kaseinaate ja/või vadakut ja/või vadakust saadud tooteid ja/või laktoosi ja/või permeaati ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud tooteid, ja kui on, siis tuleb märkida lisatud kaseiini ja/või kaseinaatide ja/või vadaku ja/või vadakust saadud toodete (täpsustades vajadusel vadakuvõi sisalduse) ja/või laktoosi ja/või permeaadi ja/või CN-koodiga 3504 hõlmatud toodete maksimumsisaldus 100 kg valmistoote massi kohta.

| d) | Osutatud tooted võivad sisaldada lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks, nagu näiteks soola, laapi või hallitust. |
| --- | --- |

d)

Osutatud tooted võivad sisaldada lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks, nagu näiteks soola, laapi või hallitust.

(46)  Külmutatud kondenspiima suhtes kohaldatakse sama eksporditoetust, mida kohaldatakse alamrubriikidesse 0402 91 ja 0402 99 kuuluvate toodete puhul.

46

(47)  CN-koodidega 0403 90 11–0403 90 39 hõlmatud külmutatud toodete suhtes kohaldatakse samasid eksporditoetusi, mida kohaldatakse vastavalt CN-koodidega 0490 51–0403 90 69 hõlmatud toodete puhul.

47

(48)  Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas tootele on lisatud piimavabasid ained, ja kui on, siis lisatud piimavaba aine maksimumsisalduse 100 kg valmistoote massi kohta.

48

(49)  Selle alamrubriigiga hõlmatud toodete 100 kg netomassi kohta antav eksporditoetus võrdub järgmiste osade summaga:

49

| a) | nimetatud summa 100 kilogrammi kohta, mis korrutatakse 100 kg tootes sisalduva piimaosa massiga. Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse; |
| --- | --- |

a)

nimetatud summa 100 kilogrammi kohta, mis korrutatakse 100 kg tootes sisalduva piimaosa massiga. Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisatud piimavaba ainet, mis on vajalik kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse;

| b) | komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2009 (ELT L 318, 4.12.2009, lk 1) artikli 14 lõike 3 kohaselt arvutatud osa.
  Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima sahharoosi maksimumsisalduse toote massist ja selle, kas tootele on lisatud piimavaba ainet, ja kui on, siis lisatud piimavaba aine maksimumsisalduse 100 kg valmistoote massi kohta. |
| --- | --- |

b)

komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2009 (ELT L 318, 4.12.2009, lk 1) artikli 14 lõike 3 kohaselt arvutatud osa.

Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima sahharoosi maksimumsisalduse toote massist ja selle, kas tootele on lisatud piimavaba ainet, ja kui on, siis lisatud piimavaba aine maksimumsisalduse 100 kg valmistoote massi kohta.

(50)  Osutatud tooted võivad sisaldada väikestes kogustes lisaaineid, mis on vajalikud kõnealuste toodete valmistamiseks või säilitamiseks. Kui kõnealuste lisaainete määr ei ületa kogu toote massist 0,5 %, võetakse neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Kui kõnealuste lisaainete määr ületab kogu toote massist 0,5 %, ei võeta neid eksporditoetuse arvutamisel arvesse. Tolliformaalsuste täitmisel peab taotleja selleks ette nähtud deklaratsiooni märkima, kas tootele on lisatud lisaaineid, ja kui on, siis lisaainete maksimumsisalduse.

50

---

II LISA

„II LISA

EKSPORDITOETUSTE SIHTKOHTADE KOODID

| A00 | Kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine). |
| --- | --- |
| A01 | Muud sihtkohad. |
| A02 | Kõik sihtkohad, välja arvatud Ameerika Ühendriigid. |
| A03 | Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits. |
| A04 | Kõik kolmandad riigid. |
| A05 | Muud kolmandad riigid. |
| A10 | EFTA riigid (Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon)

  Island, Norra, Liechtenstein, Šveits. |
| A11 | ACP riigid (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (Lomé konventsioon))

  Angola, Antigua ja Barbuda, Bahama saared, Barbados, Belize, Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, Komoorid (v.a Mayotte), Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Côte d’Ivoire, Djibouti, Dominica, Etioopia, Fidži saared, Gabon, Gambia, Ghana, Grenada, Guinea, Guinea-Bissau, Ekvatoriaal-Guinea, Guyana, Haiti, Jamaica, Kenya, Kiribati, Lesotho, Libeeria, Madagaskar, Malawi, Mali, Mauritius, Mauritaania, Mosambiik, Namiibia, Niger, Nigeeria, Uganda, Paapua Uus-Guinea, Dominikaani Vabariik, Rwanda, Saint Kitts ja Nevis, Saint Vincent ja Grenadiinid, Saint Lucia, Saalomoni Saared, Samoa, São Tomé ja Príncipe, Senegal, Seišellid, Sierra Leone, Somaalia, Sudaan, Suriname, Svaasimaa, Tansaania, Tšaad, Togo, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu, Vanuatu, Sambia, Zimbabwe. |
| A12 | Vahemere piirkonna riigid ja territooriumid

  Ceuta ja Melilla, Gibraltar, Türgi, Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus, Liibanon, Süüria, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania. |
| A13 | OPECi riigid (Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon)

  Alžeeria, Liibüa, Nigeeria, Gabon, Venezuela, Iraak, Saudi Araabia, Kuveit, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Indoneesia. |
| A14 | ASEANi riigid (Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riigid)

  Myanmar, Tai, Laos, Vietnam, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid. |
| A15 | Ladina-Ameerika riigid

  Mehhiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Haiti, Dominikaani Vabariik, Kolumbia, Venezuela, Ecuador, Peruu, Brasiilia, Tšiili, Boliivia, Paraguay, Uruguay, Argentina. |
| A16 | SAARCi riigid (Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsioon)

  Pakistan, India, Bangladesh, Maldiivid, Sri Lanka, Nepal, Bhutan. |
| A17 | Euroopa Liitu mittekuuluvad EMP (Euroopa Majanduspiirkond) riigid

  Island, Norra, Liechtenstein. |
| A18 | Kesk- ja Ida-Euroopa riigid või territooriumid

  Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| A19 | NAFTA riigid (Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsioon)

  Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko. |
| A20 | Mercosur’i riigid (Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturg)

  Brasiilia, Paraguay, Uruguay, Argentina. |
| A21 | Aasia uusindustriaalmaad

  Singapur, Korea Vabariik, Taiwan, Hongkong. |
| A22 | Kiiresti areneva majandusega Aasia riigid

  Tai, Malaisia, Singapur, Korea Vabariik, Taiwan, Hongkong. |
| A23 | APECi (Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduskoostöö) riigid

  Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko, Tšiili, Tai, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid, Hiina, Korea Vabariik, Jaapan, Taiwan, Hongkong, Austraalia, Paapua Uus-Guinea, Uus-Meremaa. |
| A24 | Sõltumatute Riikide Ühendus

  Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan. |
| A25 | OECD-sse (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon) mittekuuluvad riigid

  Island, Norra, Šveits, Türgi, Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko, Korea Vabariik, Jaapan, Austraalia, Austraalia Vaikse ookeani territooriumid, Uus-Meremaa, Uus-Meremaa Vaikse ookeani territooriumid. |
| A26 | Euroopa riigid või territooriumid, mis ei kuulu Euroopa Liitu

  Island, Norra, Liechtenstein, Šveits, Fääri saared, Andorra, Gibraltar, Vatikan, Türgi, Albaania, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| A27 | Aafrika (A28) (A29)

  Põhja-Aafrika riigid ja territooriumid, muud Aafrika riigid. |
| A28 | Põhja-Aafrika riigid või territooriumid

  Ceuta ja Melilla, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus. |
| A29 | Muud Aafrika riigid

  Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tžaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Rwanda, Burundi, Saint-Helena ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Keenia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Madagaskar, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Zimbabwe, Malawi, Lõuna-Aafrika, Namiibia, Botswana, Svaasimaa, Lesotho. |
| A30 | Ameerika (A31) (A32) (A33)

  Põhja-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Antillid, Lõuna-Ameerika. |
| A31 | Põhja-Ameerika

  Ameerika Ühendriigid, Kanada, Gröönimaa, Saint-Pierre ja Miquelon. |
| A32 | Kesk-Ameerika ja Antillid

  Mehhiko, Bermuda, Guatemala, Belize, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Anguilla, Kuuba, Saint Kitts ja Nevis, Haiti, Bahama, Turks ja Caicos, Dominikaani Vabariik, USA Neitsisaared, Antigua ja Barbuda, Dominica, Kaimanisaared, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent, Briti Neitsisaared, Barbados, Montserrat, Trinidad ja Tobago, Grenada, Aruba, Hollandi Antillid. |
| A33 | Lõuna-Ameerika

  Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname, Ecuador, Peruu, Brasiilia, Tšiili, Boliivia, Paraguay, Uruguay, Argentina, Falklandi saared. |
| A34 | Aasia (A35) (A36)

  Lähis- ja Kesk-Ida riigid, muud Aasia riigid. |
| A35 | Lähis- ja Kesk-Ida riigid

  Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen. |
| A36 | Muud Aasia riigid

  Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Afganistan, Pakistan, India, Bangladesh, Maldiivid, Sri Lanka, Nepal, Bhutan, Myanmar, Tai, Laos, Vietnam, Kambodža, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid, Mongoolia, Hiina, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Jaapan, Taiwan, Hongkong, Aomen. |
| A37 | Okeaania ja polaaralad (A38) (A39)

  Muud Austraalia ja Uus-Meremaa, Okeaania ja polaaralade riigid. |
| A38 | Austraalia ja Uus-Meremaaga

  Austraalia, Austraalia Vaikse ookeani territooriumid, Uus-Meremaa, Uus-Meremaa Vaikse ookeani territooriumid. |
| A39 | Muud Okeaania ja polaaralade riigid

  Paapua Uus-Guinea, Nauru, Saalomoni Saared, Tuvalu, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Ameerika Vaikse ookeani territooriumid, Wallis ja Futuna, Kiribati, Pitcairn, Fidži, Vanuatu, Tonga, Samoa, Põhja-Mariaanid, Prantsuse Polüneesia, Mikroneesia Liiduriigid (Yap, Kosrae, Chunk, Pohnpei), Marshalli Saared, Palau, polaaralad. |
| A40 | Ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMT)

  Prantsuse Polüneesia, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Wallis ja Futuna, Prantsuse Lõuna- ja Antarktika-territooriumid, Saint Pierre ja Miquelon, Mayotte, Hollandi Antillid, Aruba, Gröönimaa, Anguilla, Kaimanisaared, Falklandi saared, Lõuna-Sandwichi saared ja sõltkonnad, Turks ja Caicos, Briti Neitsisaared, Montserrat, Pitcairn, Saint Helena ja sõltkonnad, Briti Antarktise alad, Briti India ookeani ala. |
| A96 | Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgoland. |
| A97 | Ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine

  Määruse (EÜ) nr 612/2009 (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1) artiklites 33, 41 ja 42 osutatud sihtkohad.” |

A00

Kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine).

A01

Muud sihtkohad.

A02

Kõik sihtkohad, välja arvatud Ameerika Ühendriigid.

A03

Kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits.

A04

Kõik kolmandad riigid.

A05

Muud kolmandad riigid.

A10

EFTA riigid (Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon)

Island, Norra, Liechtenstein, Šveits.

A11

ACP riigid (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (Lomé konventsioon))

Angola, Antigua ja Barbuda, Bahama saared, Barbados, Belize, Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, Komoorid (v.a Mayotte), Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Côte d’Ivoire, Djibouti, Dominica, Etioopia, Fidži saared, Gabon, Gambia, Ghana, Grenada, Guinea, Guinea-Bissau, Ekvatoriaal-Guinea, Guyana, Haiti, Jamaica, Kenya, Kiribati, Lesotho, Libeeria, Madagaskar, Malawi, Mali, Mauritius, Mauritaania, Mosambiik, Namiibia, Niger, Nigeeria, Uganda, Paapua Uus-Guinea, Dominikaani Vabariik, Rwanda, Saint Kitts ja Nevis, Saint Vincent ja Grenadiinid, Saint Lucia, Saalomoni Saared, Samoa, São Tomé ja Príncipe, Senegal, Seišellid, Sierra Leone, Somaalia, Sudaan, Suriname, Svaasimaa, Tansaania, Tšaad, Togo, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu, Vanuatu, Sambia, Zimbabwe.

A12

Vahemere piirkonna riigid ja territooriumid

Ceuta ja Melilla, Gibraltar, Türgi, Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus, Liibanon, Süüria, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania.

A13

OPECi riigid (Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon)

Alžeeria, Liibüa, Nigeeria, Gabon, Venezuela, Iraak, Saudi Araabia, Kuveit, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Indoneesia.

A14

ASEANi riigid (Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riigid)

Myanmar, Tai, Laos, Vietnam, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid.

A15

Ladina-Ameerika riigid

Mehhiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Haiti, Dominikaani Vabariik, Kolumbia, Venezuela, Ecuador, Peruu, Brasiilia, Tšiili, Boliivia, Paraguay, Uruguay, Argentina.

A16

SAARCi riigid (Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsioon)

Pakistan, India, Bangladesh, Maldiivid, Sri Lanka, Nepal, Bhutan.

A17

Euroopa Liitu mittekuuluvad EMP (Euroopa Majanduspiirkond) riigid

Island, Norra, Liechtenstein.

A18

Kesk- ja Ida-Euroopa riigid või territooriumid

Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

A19

NAFTA riigid (Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsioon)

Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko.

A20

Mercosur’i riigid (Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturg)

Brasiilia, Paraguay, Uruguay, Argentina.

A21

Aasia uusindustriaalmaad

Singapur, Korea Vabariik, Taiwan, Hongkong.

A22

Kiiresti areneva majandusega Aasia riigid

Tai, Malaisia, Singapur, Korea Vabariik, Taiwan, Hongkong.

A23

APECi (Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduskoostöö) riigid

Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko, Tšiili, Tai, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid, Hiina, Korea Vabariik, Jaapan, Taiwan, Hongkong, Austraalia, Paapua Uus-Guinea, Uus-Meremaa.

A24

Sõltumatute Riikide Ühendus

Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan.

A25

OECD-sse (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon) mittekuuluvad riigid

Island, Norra, Šveits, Türgi, Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko, Korea Vabariik, Jaapan, Austraalia, Austraalia Vaikse ookeani territooriumid, Uus-Meremaa, Uus-Meremaa Vaikse ookeani territooriumid.

A26

Euroopa riigid või territooriumid, mis ei kuulu Euroopa Liitu

Island, Norra, Liechtenstein, Šveits, Fääri saared, Andorra, Gibraltar, Vatikan, Türgi, Albaania, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ning Kosovo, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

A27

Aafrika (A28) (A29)

Põhja-Aafrika riigid ja territooriumid, muud Aafrika riigid.

A28

Põhja-Aafrika riigid või territooriumid

Ceuta ja Melilla, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus.

A29

Muud Aafrika riigid

Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tžaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Rwanda, Burundi, Saint-Helena ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Keenia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Madagaskar, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Zimbabwe, Malawi, Lõuna-Aafrika, Namiibia, Botswana, Svaasimaa, Lesotho.

A30

Ameerika (A31) (A32) (A33)

Põhja-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Antillid, Lõuna-Ameerika.

A31

Põhja-Ameerika

Ameerika Ühendriigid, Kanada, Gröönimaa, Saint-Pierre ja Miquelon.

A32

Kesk-Ameerika ja Antillid

Mehhiko, Bermuda, Guatemala, Belize, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Anguilla, Kuuba, Saint Kitts ja Nevis, Haiti, Bahama, Turks ja Caicos, Dominikaani Vabariik, USA Neitsisaared, Antigua ja Barbuda, Dominica, Kaimanisaared, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent, Briti Neitsisaared, Barbados, Montserrat, Trinidad ja Tobago, Grenada, Aruba, Hollandi Antillid.

A33

Lõuna-Ameerika

Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname, Ecuador, Peruu, Brasiilia, Tšiili, Boliivia, Paraguay, Uruguay, Argentina, Falklandi saared.

A34

Aasia (A35) (A36)

Lähis- ja Kesk-Ida riigid, muud Aasia riigid.

A35

Lähis- ja Kesk-Ida riigid

Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen.

A36

Muud Aasia riigid

Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Afganistan, Pakistan, India, Bangladesh, Maldiivid, Sri Lanka, Nepal, Bhutan, Myanmar, Tai, Laos, Vietnam, Kambodža, Indoneesia, Malaisia, Brunei, Singapur, Filipiinid, Mongoolia, Hiina, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Jaapan, Taiwan, Hongkong, Aomen.

A37

Okeaania ja polaaralad (A38) (A39)

Muud Austraalia ja Uus-Meremaa, Okeaania ja polaaralade riigid.

A38

Austraalia ja Uus-Meremaaga

Austraalia, Austraalia Vaikse ookeani territooriumid, Uus-Meremaa, Uus-Meremaa Vaikse ookeani territooriumid.

A39

Muud Okeaania ja polaaralade riigid

Paapua Uus-Guinea, Nauru, Saalomoni Saared, Tuvalu, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Ameerika Vaikse ookeani territooriumid, Wallis ja Futuna, Kiribati, Pitcairn, Fidži, Vanuatu, Tonga, Samoa, Põhja-Mariaanid, Prantsuse Polüneesia, Mikroneesia Liiduriigid (Yap, Kosrae, Chunk, Pohnpei), Marshalli Saared, Palau, polaaralad.

A40

Ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMT)

Prantsuse Polüneesia, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Wallis ja Futuna, Prantsuse Lõuna- ja Antarktika-territooriumid, Saint Pierre ja Miquelon, Mayotte, Hollandi Antillid, Aruba, Gröönimaa, Anguilla, Kaimanisaared, Falklandi saared, Lõuna-Sandwichi saared ja sõltkonnad, Turks ja Caicos, Briti Neitsisaared, Montserrat, Pitcairn, Saint Helena ja sõltkonnad, Briti Antarktise alad, Briti India ookeani ala.

A96

Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused, Helgoland.

A97

Ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine

Määruse (EÜ) nr 612/2009 (ELT L 186, 17.7.2009, lk 1) artiklites 33, 41 ja 42 osutatud sihtkohad.”

---

| 29.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/57

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1261/2010,

22. detsember 2010,

millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 12,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 1. aprillil 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) subsiidiumidevastase menetluse algatamise kohta teatavate Indiast (edaspidi „India” või „asjaomane riik”) pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(1)

1. aprillil 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) subsiidiumidevastase menetluse algatamise kohta teatavate Indiast (edaspidi „India” või „asjaomane riik”) pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes Euroopa Liitu.

| (2) | Samal päeval avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (3) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes liitu ning alustas eraldi uurimist. |
| --- | --- |

(2)

Samal päeval avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (3) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes liitu ning alustas eraldi uurimist.

| (3) | Subsiidiumidevastane menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 15. veebruaril 2010 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate roostevabast terasest varraste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine. |
| --- | --- |

(3)

Subsiidiumidevastane menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 15. veebruaril 2010 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate roostevabast terasest varraste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.

| (4) | Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt India valitsusele, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. India valitsusel paluti osaleda konsultatsioonidel, et selgitada olukorda ja jõuda vastastikusele kokkuleppele lahenduse osas. Käesoleval juhul üksmeelset lahendust ei leitud. |
| --- | --- |

(4)

Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt India valitsusele, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. India valitsusel paluti osaleda konsultatsioonidel, et selgitada olukorda ja jõuda vastastikusele kokkuleppele lahenduse osas. Käesoleval juhul üksmeelset lahendust ei leitud.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (5) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud liidu tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele ning India ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud liidu tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele ning India ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (6) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(6)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

1.2.1.   India eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (7) | Arvestades India eksportivate tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 27 kohane väljavõtteline uuring subsideerimise kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades India eksportivate tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 27 kohane väljavõtteline uuring subsideerimise kindlaksmääramiseks.

| (8) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti India eksportivatel tootjatel endast teada anda 15 päeva jooksul alates uurimise algatamisest ja esitada põhiandmed ekspordi ja omamaise müügi kohta, vaatlusaluse toote valmistamisega seotud täpsete toimingute kohta ning kõigi ajavahemikul 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 vaatlusaluse toote valmistamise ja/või müügiga tegelenud seotud äriühingute nimed ja tegevusalad. |
| --- | --- |

(8)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti India eksportivatel tootjatel endast teada anda 15 päeva jooksul alates uurimise algatamisest ja esitada põhiandmed ekspordi ja omamaise müügi kohta, vaatlusaluse toote valmistamisega seotud täpsete toimingute kohta ning kõigi ajavahemikul 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 vaatlusaluse toote valmistamise ja/või müügiga tegelenud seotud äriühingute nimed ja tegevusalad.

| (9) | Representatiivse valimi koostamise asjus peeti nõu ka asjaomaste India ametiasutustega. |
| --- | --- |

(9)

Representatiivse valimi koostamise asjus peeti nõu ka asjaomaste India ametiasutustega.

| (10) | 22 eksportivat tootjat, sh seotud äriühingute rühmad Indias, esitasid nõutava teabe ja nõustusid valimisse kaasamisega algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul. 20 neist koostööd tegevatest äriühingutest ja rühmadest teatasid vaatlusaluse toote ekspordist liitu uurimisperioodil. Seepärast moodustati valim nende 20 eksportiva tootja või eksportivate tootjate rühma esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(10)

22 eksportivat tootjat, sh seotud äriühingute rühmad Indias, esitasid nõutava teabe ja nõustusid valimisse kaasamisega algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul. 20 neist koostööd tegevatest äriühingutest ja rühmadest teatasid vaatlusaluse toote ekspordist liitu uurimisperioodil. Seepärast moodustati valim nende 20 eksportiva tootja või eksportivate tootjate rühma esitatud teabe põhjal.

| (11) | Eksportivad tootjad, kes ei andnud endast teada eespool nimetatud tähtaja jooksul või ei esitanud ettenähtud aja jooksul nõutud teavet, loeti uurimise raames koostööst keeldunuks. Kui võrreldi Eurostati impordiandmeid ja neid andmeid, mida 20 koostööd tegevat äriühingut või rühma, kes olid vaatlusalust toodet uurimisperioodil liitu eksportinud, esitasid vaatlusaluse toote ekspordimahu kohta liitu uurimisperioodil, siis selgus, et India eksportivate tootjate koostöötaset võib pidada väga kõrgeks. |
| --- | --- |

(11)

Eksportivad tootjad, kes ei andnud endast teada eespool nimetatud tähtaja jooksul või ei esitanud ettenähtud aja jooksul nõutud teavet, loeti uurimise raames koostööst keeldunuks. Kui võrreldi Eurostati impordiandmeid ja neid andmeid, mida 20 koostööd tegevat äriühingut või rühma, kes olid vaatlusalust toodet uurimisperioodil liitu eksportinud, esitasid vaatlusaluse toote ekspordimahu kohta liitu uurimisperioodil, siis selgus, et India eksportivate tootjate koostöötaset võib pidada väga kõrgeks.

1.2.2.   Valimi moodustamine India koostööd tegevatest äriühingutest

| (12) | Kooskõlas algmääruse artikliga 27 koostas komisjon valimi liitu suunatud vaatlusaluse toote suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse valiti kaks üksikut äriühingut ja üks neljast seotud äriühingust koosnev rühm, kelle toodang moodustas kokku rohkem kui 63 % vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordi kogumahust. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas algmääruse artikliga 27 koostas komisjon valimi liitu suunatud vaatlusaluse toote suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse valiti kaks üksikut äriühingut ja üks neljast seotud äriühingust koosnev rühm, kelle toodang moodustas kokku rohkem kui 63 % vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordi kogumahust.

1.2.3.   Valimisse kaasamata äriühingute individuaalne uurimine

| (13) | Üks eksportiv tootja, kes jäeti valimist välja, kuna ta ei vastanud algmääruse artikli 27 lõikes 1 sätestatud tingimustele, taotles vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 3 individuaalse subsiidiumimarginaali kindlaksmääramist ning esitas küsimustiku vastused. |
| --- | --- |

(13)

Üks eksportiv tootja, kes jäeti valimist välja, kuna ta ei vastanud algmääruse artikli 27 lõikes 1 sätestatud tingimustele, taotles vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 3 individuaalse subsiidiumimarginaali kindlaksmääramist ning esitas küsimustiku vastused.

| (14) | Nagu märgitud eespool põhjenduses 12, piirduti valimi moodustamisel mõistliku arvu äriühingutega, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Äriühingud, keda subsideerimise uurimiseks kontrolliti, on loetletud allpool põhjenduses 22. Võttes arvesse äriühingute valdustesse tehtavate kontrollkäikude arvu, otsustati, et individuaalne uurimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(14)

Nagu märgitud eespool põhjenduses 12, piirduti valimi moodustamisel mõistliku arvu äriühingutega, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Äriühingud, keda subsideerimise uurimiseks kontrolliti, on loetletud allpool põhjenduses 22. Võttes arvesse äriühingute valdustesse tehtavate kontrollkäikude arvu, otsustati, et individuaalne uurimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpuleviimist.

| (15) | Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et individuaalse uurimise taotlust ei saa vastu võtta. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et individuaalse uurimise taotlust ei saa vastu võtta.

1.2.4.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (16) | Pidades silmas liidu tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring kahju kindlakstegemiseks kooskõlas algmääruse artikliga 27. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas liidu tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring kahju kindlakstegemiseks kooskõlas algmääruse artikliga 27.

| (17) | Ükski muu tootja – peale kaheksa kaebuse esitaja – ei andnud endast teada ega esitanud algatamisteates nõutud teavet oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodil. Neist kaheksast võeti valimisse neli äriühingut, võttes aluseks nende müügimahu tüüpilisuse, eri tooteliigid ja asukoha ELis. Kaebuse esitaja ja asjaomaste tootjatega konsulteeriti valimi moodustamise küsimuses. |
| --- | --- |

(17)

Ükski muu tootja – peale kaheksa kaebuse esitaja – ei andnud endast teada ega esitanud algatamisteates nõutud teavet oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodil. Neist kaheksast võeti valimisse neli äriühingut, võttes aluseks nende müügimahu tüüpilisuse, eri tooteliigid ja asukoha ELis. Kaebuse esitaja ja asjaomaste tootjatega konsulteeriti valimi moodustamise küsimuses.

| (18) | Nelja valimisse kuulunud liidu tootja toodang moodustas 62 % liidu tootmisharu kogutoodangust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(18)

Nelja valimisse kuulunud liidu tootja toodang moodustas 62 % liidu tootmisharu kogutoodangust uurimisperioodil.

1.2.5.   Importijate väljavõtteline uuring

| (19) | Arvestades kaebuse esitaja poolt teatatud importijate suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 27 kohane importijate väljavõtteline uuring. Neli importijat esitasid ettenähtud teabe ja andsid enda valimisse kaasamiseks nõusoleku algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Pidades silmas endast teatanud importijate väikest arvu, otsustati väljavõttelist uuringut mitte kohaldada. |
| --- | --- |

(19)

Arvestades kaebuse esitaja poolt teatatud importijate suurt arvu, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 27 kohane importijate väljavõtteline uuring. Neli importijat esitasid ettenähtud teabe ja andsid enda valimisse kaasamiseks nõusoleku algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Pidades silmas endast teatanud importijate väikest arvu, otsustati väljavõttelist uuringut mitte kohaldada.

| (20) | Komisjon saatis küsimustiku kõikidele teadaolevatelt asjaga seotud isikutele ja kõikidele teistele äriühingutele, kes olid endast teada andnud algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Küsimustikud saadeti seega India valitsusele, valimisse kuuluvatele India eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, neljale liidu importijale, kes endast valimi moodustamiseks teada andsid, ja kõigile uurimisega teadaolevalt seotud kasutajatele. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon saatis küsimustiku kõikidele teadaolevatelt asjaga seotud isikutele ja kõikidele teistele äriühingutele, kes olid endast teada andnud algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Küsimustikud saadeti seega India valitsusele, valimisse kuuluvatele India eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, neljale liidu importijale, kes endast valimi moodustamiseks teada andsid, ja kõigile uurimisega teadaolevalt seotud kasutajatele.

| (21) | Vastused saadi India valitsuselt, valimisse kuuluvatelt eksportivatelt tootjatelt, individuaalset uurimist taotlenud eksportivalt tootjalt, valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt ja ühelt importijalt. Küsimustiku vastuseid ei saadud kasutajatelt ega üheltki muult huvitatud isikult. Lisaks esitas suur osa liidu tootjaid nõutud üldandmed kahju analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(21)

Vastused saadi India valitsuselt, valimisse kuuluvatelt eksportivatelt tootjatelt, individuaalset uurimist taotlenud eksportivalt tootjalt, valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt ja ühelt importijalt. Küsimustiku vastuseid ei saadud kasutajatelt ega üheltki muult huvitatud isikult. Lisaks esitas suur osa liidu tootjaid nõutud üldandmed kahju analüüsimiseks.

| (22) | Komisjon püüdis koguda ja kontrollida kõiki huvitatud isikute esitatud andmeid, mida ta subsideerimise, tekitatud kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäike tehti järgmistesse valdustesse: India valitsus Delhis, Maharashtra valitsus Mumbais, India valitsuse piirkondlik büroo Mumbais ning järgmised äriühingud: | liidu tootjad







  — | Aceros Inoxidables Olarra SA, Hispaania, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisjon püüdis koguda ja kontrollida kõiki huvitatud isikute esitatud andmeid, mida ta subsideerimise, tekitatud kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäike tehti järgmistesse valdustesse: India valitsus Delhis, Maharashtra valitsus Mumbais, India valitsuse piirkondlik büroo Mumbais ning järgmised äriühingud:

liidu tootjad

—

Aceros Inoxidables Olarra SA, Hispaania, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud

| — | Rodaciai SPA, Itaalia, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud |
| --- | --- |

—

Rodaciai SPA, Itaalia, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud

| — | Roldan SA, Hispaania, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud |
| --- | --- |

—

Roldan SA, Hispaania, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud

| — | Ugitech France SA, Prantsusmaa, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud |
| --- | --- |

—

Ugitech France SA, Prantsusmaa, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud

| | eksportivad tootjad Indias







  — | Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra |
| --- | --- | --- |

eksportivad tootjad Indias

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra

| — | Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra

Venus rühm:

| — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

| — | Precision Metals, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

| — | Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

| — | Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

1.3.   Uurimisperiood

| (23) | Subsideerimist ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(23)

Subsideerimist ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (24) | Vaatlusalune toode on roostevabast terasest vardad ja latid, külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata, v.a ümmarguse ristlõikega, vähemalt 80 mm läbimõõduga vardad ja latid (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla. |
| --- | --- |

(24)

Vaatlusalune toode on roostevabast terasest vardad ja latid, külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata, v.a ümmarguse ristlõikega, vähemalt 80 mm läbimõõduga vardad ja latid (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla.

2.2.   Samasugune toode

| (25) | Uurimise käigus leiti, et käesoleva uurimisega hõlmatud tooted, mida toodetakse ja müüakse India siseturul, ning Indiast liidu turule eksporditavad tooted on sarnaste põhiliste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse sarnasel otstarbel. Samamoodi on tooted, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul, ning tooted, mida eksporditakse asjaomasest riigist liitu, sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(25)

Uurimise käigus leiti, et käesoleva uurimisega hõlmatud tooted, mida toodetakse ja müüakse India siseturul, ning Indiast liidu turule eksporditavad tooted on sarnaste põhiliste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse sarnasel otstarbel. Samamoodi on tooted, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul, ning tooted, mida eksporditakse asjaomasest riigist liitu, sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   SUBSIDEERIMINE

3.1.   Sissejuhatus

| (26) | Kaebuses ja komisjoni küsimustiku vastustes sisalduva teabe põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames antakse väidetavalt subsiidiume:






  a) | imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- | --- |

(26)

Kaebuses ja komisjoni küsimustiku vastustes sisalduva teabe põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames antakse väidetavalt subsiidiume:

a)

imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| b) | eellubade kava (Advance Authorisation Scheme); |
| --- | --- |

b)

eellubade kava (Advance Authorisation Scheme);

| c) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

c)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| d) | ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme); |
| --- | --- |

d)

ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme);

| e) | ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme). |
| --- | --- |

e)

ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme).

| (27) | Eespool punktides a–d nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva uurimisega hõlmatud ajavahemikku arvestades on asjakohased kaks väliskaubanduspoliitika dokumenti: FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014. Lisaks sellele kirjeldab India valitsus „FT 2004–2009” ja „FT 2009–2014” reguleerivat korda menetlusjuhendi I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi „HOP 2004–2009 I” ja „HOP 2009–2014 I”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

(27)

Eespool punktides a–d nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva uurimisega hõlmatud ajavahemikku arvestades on asjakohased kaks väliskaubanduspoliitika dokumenti: FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014. Lisaks sellele kirjeldab India valitsus „FT 2004–2009” ja „FT 2009–2014” reguleerivat korda menetlusjuhendi I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi „HOP 2004–2009 I” ja „HOP 2009–2014 I”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.

| (28) | Punktis e nimetatud ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35 A, mis lubavad India Reservpangal (RBI) juhtida kommertspankade ekspordi krediteerimist. |
| --- | --- |

(28)

Punktis e nimetatud ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35 A, mis lubavad India Reservpangal (RBI) juhtida kommertspankade ekspordi krediteerimist.

3.2.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS)

a)   Õiguslik alus

| (29) | Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 peatükis 4.3 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 4. peatükis. |
| --- | --- |

(29)

Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 peatükis 4.3 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 4. peatükis.

b)   Valikukriteeriumid

| (30) | Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(30)

Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   DEPB-kava rakendamine

| (31) | Selle kava alusel võib eksportija taotleda krediiti, mis arvutatakse protsendina kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONid) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. |
| --- | --- |

(31)

Selle kava alusel võib eksportija taotleda krediiti, mis arvutatakse protsendina kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONid) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.

| (32) | Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kauba eksportimiseks väljastab India toll lähetusprotseduuri ajal ekspordi saatekirja. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas kõnealuse eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kauba eksportimiseks väljastab India toll lähetusprotseduuri ajal ekspordi saatekirja. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas kõnealuse eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust.

| (33) | Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPB-krediiti kajastada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks ükskõik milliste kaupade järgneval importimisel, välja arvatud kapitalikaubad ja impordipiiranguga kaubad. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(33)

Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPB-krediiti kajastada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks ükskõik milliste kaupade järgneval importimisel, välja arvatud kapitalikaubad ja impordipiiranguga kaubad. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast.

| (34) | DEPB-krediidi taotlusi täidetakse elektrooniliselt ja need võivad katta piiramatul arvul eksporditehinguid. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole de facto rangeid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mille puhul ei ole kinni peetud HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaegadest. Enamgi veel, HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võetakse alati arvesse, kui tasutakse väike trahv (10 % krediidi summast). |
| --- | --- |

(34)

DEPB-krediidi taotlusi täidetakse elektrooniliselt ja need võivad katta piiramatul arvul eksporditehinguid. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole de facto rangeid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mille puhul ei ole kinni peetud HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaegadest. Enamgi veel, HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võetakse alati arvesse, kui tasutakse väike trahv (10 % krediidi summast).

| (35) | Leiti, et kaks valimisse kuuluvat äriühingut (Chandan Steel ja Venus rühma kuuluvad äriühingud) kasutasid seda kava uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(35)

Leiti, et kaks valimisse kuuluvat äriühingut (Chandan Steel ja Venus rühma kuuluvad äriühingud) kasutasid seda kava uurimisperioodil.

d)   Järeldused DEPB-kava kohta

| (36) | DEPB-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks on DEPB-krediit kasuks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(36)

DEPB-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks on DEPB-krediit kasuks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust.

| (37) | Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

| (38) | Kava ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktis i ning II lisas (tagastamise definitsioon ja reeglid) ja III lisas (asendava tagastamise definitsioon ja reeglid) sätestatud eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks puudub süsteem või -menetluskord, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud toodete tootmisprotsessis kasutati või kas imporditollimakse maksti ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Pealegi on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. |
| --- | --- |

(38)

Kava ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktis i ning II lisas (tagastamise definitsioon ja reeglid) ja III lisas (asendava tagastamise definitsioon ja reeglid) sätestatud eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks puudub süsteem või -menetluskord, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud toodete tootmisprotsessis kasutati või kas imporditollimakse maksti ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Pealegi on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (39) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavate subsiidiumide summa lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvestades peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute eest antud krediidi summat. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavate subsiidiumide summa lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvestades peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute eest antud krediidi summat.

| (40) | Põhjendatud nõuete esitamisel arvati krediidisummast vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud ja saadi nii subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi asjaomase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium antakse seoses eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(40)

Põhjendatud nõuete esitamisel arvati krediidisummast vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud ja saadi nii subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi asjaomase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium antakse seoses eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (41) | Asjaomaste äriühingute puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli uurimisperioodi jooksul 1,5–3,4 %. |
| --- | --- |

(41)

Asjaomaste äriühingute puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli uurimisperioodi jooksul 1,5–3,4 %.

3.3.   Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme – AAS)

a)   Õiguslik alus

| (42) | Kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktides 4.1.1–4.1.14 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükkides 4.1–4.30. |
| --- | --- |

(42)

Kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktides 4.1.1–4.1.14 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükkides 4.1–4.30.

b)   Valikukriteeriumid

| (43) | Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 44. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse tingimuste poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud FT-poliitika 2004–2009 punktis 8.2 (näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele), saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevaid vabastusotsuseid ja sisemaiseid akreditiive käsitlevate allkavade alusel. |
| --- | --- |

(43)

Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 44. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse tingimuste poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud FT-poliitika 2004–2009 punktis 8.2 (näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele), saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevaid vabastusotsuseid ja sisemaiseid akreditiive käsitlevate allkavade alusel.

c)   Rakendamine

| (44) | Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:
  i)   tegelik eksport: see on peamine allkava. See võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote valmistamiseks vajalikku sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida. „Tegelik” tähendab siinjuures seda, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote liik, on loal kirjas;
  ii)   iga-aastane vajadus: see luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete valmistamiseks. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad toodete rühma, mille tootmiseks ta sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutas;
  iii)   vahetarned: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjali tollivabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima;
  iv)   ekspordiga samaväärsed toimingud: see allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärse toiminguna” FT-poliitika 2004–2009 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse väitel tähendavad ekspordiga samaväärsed toimingud tehinguid, mille puhul ei viida tarnitud tooteid riigist välja. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis;
  v)   eelnev vabastusotsus: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel koduturult, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellisel juhul muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil tagastatakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaistelt kui ka imporditud sisenditelt;
  vi)   sisemaised akreditiivid: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank kinnitab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi FT-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). |
| --- | --- |

(44)

Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:

i)   tegelik eksport: see on peamine allkava. See võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote valmistamiseks vajalikku sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida. „Tegelik” tähendab siinjuures seda, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote liik, on loal kirjas;

ii)   iga-aastane vajadus: see luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete valmistamiseks. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad toodete rühma, mille tootmiseks ta sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutas;

iii)   vahetarned: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjali tollivabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima;

iv)   ekspordiga samaväärsed toimingud: see allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärse toiminguna” FT-poliitika 2004–2009 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse väitel tähendavad ekspordiga samaväärsed toimingud tehinguid, mille puhul ei viida tarnitud tooteid riigist välja. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis;

v)   eelnev vabastusotsus: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel koduturult, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellisel juhul muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil tagastatakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaistelt kui ka imporditud sisenditelt;

vi)   sisemaised akreditiivid: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank kinnitab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi FT-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

| (45) | Kaks äriühingut said seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodil eellubade kava raames toetust. Need äriühingud kasutasid tegeliku ekspordi allkava. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata teiste, kasutamata allkavade tasakaalustatavust. |
| --- | --- |

(45)

Kaks äriühingut said seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodil eellubade kava raames toetust. Need äriühingud kasutasid tegeliku ekspordi allkava. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata teiste, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.

| (46) | India asutused nõuavad kontrollimise eesmärgil, et eelloa omanik peaks „tõest ja nõuetekohast arvestust tollimaksuvabalt imporditud / kodumaalt hangitud kauba tarbimise ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendite HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükid 4.26, 4.30 ja 23. lisa), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor/kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 23. lisas nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige. |
| --- | --- |

(46)

India asutused nõuavad kontrollimise eesmärgil, et eelloa omanik peaks „tõest ja nõuetekohast arvestust tollimaksuvabalt imporditud / kodumaalt hangitud kauba tarbimise ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendite HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükid 4.26, 4.30 ja 23. lisa), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor/kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 23. lisas nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige.

| (47) | Selle allkava puhul, mida asjaomased äriühingud uurimisperioodil kasutasid (tegeliku ekspordi allkava), on India valitsus määranud kindlaks imporditoetuse ja ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on märgitud loale. Lisaks peavad valitsusametnikud märkima loale impordi- ja eksporditehingud. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONid) alusel; need normid on kehtestatud enamike toodete, sh ka vaatlusaluse toote kohta. |
| --- | --- |

(47)

Selle allkava puhul, mida asjaomased äriühingud uurimisperioodil kasutasid (tegeliku ekspordi allkava), on India valitsus määranud kindlaks imporditoetuse ja ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on märgitud loale. Lisaks peavad valitsusametnikud märkima loale impordi- ja eksporditehingud. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONid) alusel; need normid on kehtestatud enamike toodete, sh ka vaatlusaluse toote kohta.

| (48) | Imporditud sisendid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega). |
| --- | --- |

(48)

Imporditud sisendid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).

| (49) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud kontrollinõudeid kas ei järgitud või tegelikult ei rakendatud. |
| --- | --- |

(49)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud kontrollinõudeid kas ei järgitud või tegelikult ei rakendatud.

| (50) | Üks uuritavatest äriühingutest ei kasutanud süsteemi, mille alusel saaks kontrollida, milliseid sisendeid ning millistes kogustes eksporditud toote valmistamisel kasutati, nagu on sätestatud FT-poliitika 23. lisas ja algmääruse II lisa II jaotise punktis 4. Tegelikult puudus igasugune tegelikku tarbimist kajastav register. 2005. aasta sügisel jõustunud muudatusi FT-poliitika 2004–2009 haldamises (kohustus saata India ametiasutustele tarbimisregister seoses litsentsi hüvitamise menetlusega) ei ole selle äriühingu puhul veel rakendatud. Seega ei saa selle sätte de facto kohaldamist praegu kontrollida. |
| --- | --- |

(50)

Üks uuritavatest äriühingutest ei kasutanud süsteemi, mille alusel saaks kontrollida, milliseid sisendeid ning millistes kogustes eksporditud toote valmistamisel kasutati, nagu on sätestatud FT-poliitika 23. lisas ja algmääruse II lisa II jaotise punktis 4. Tegelikult puudus igasugune tegelikku tarbimist kajastav register. 2005. aasta sügisel jõustunud muudatusi FT-poliitika 2004–2009 haldamises (kohustus saata India ametiasutustele tarbimisregister seoses litsentsi hüvitamise menetlusega) ei ole selle äriühingu puhul veel rakendatud. Seega ei saa selle sätte de facto kohaldamist praegu kontrollida.

| (51) | Teine äriühing pidas teatavat tootmis- ja tarbimisregistrit. Uurimisperioodiga seotud tarbimisregister ei olnud siiski kättesaadav ning seetõttu ei olnud võimalik kontrollida muu hulgas tarbimist käsitlevaid andmeid, et kindlaks teha, milliseid sisendeid ja millistes kogustes eksporditud toote valmistamisel kasutati, nagu näeb ette FT-poliitika (23. lisa). Eespool põhjenduses 46 osutatud kontrollinõuete osas tuleb tõdeda, et äriühingul puudusid igasugused dokumendid selle kohta, kuidas kinnitav tõend saadi. Puudusid auditeerimiskava ja muud auditit toetavad materjalid (nt auditeerimisaruanne), samuti registreeritud teave kasutatud meetodite ning erinõuete kohta, kuigi kõnealune töö nõuab täpsust ja tootmisprotsesside põhjalikku tundmist. Kokkuvõttes leiti, et uurimisalune eksportija ei suutnud tõendada asjakohaste FT-poliitika sätete täitmist. |
| --- | --- |

(51)

Teine äriühing pidas teatavat tootmis- ja tarbimisregistrit. Uurimisperioodiga seotud tarbimisregister ei olnud siiski kättesaadav ning seetõttu ei olnud võimalik kontrollida muu hulgas tarbimist käsitlevaid andmeid, et kindlaks teha, milliseid sisendeid ja millistes kogustes eksporditud toote valmistamisel kasutati, nagu näeb ette FT-poliitika (23. lisa). Eespool põhjenduses 46 osutatud kontrollinõuete osas tuleb tõdeda, et äriühingul puudusid igasugused dokumendid selle kohta, kuidas kinnitav tõend saadi. Puudusid auditeerimiskava ja muud auditit toetavad materjalid (nt auditeerimisaruanne), samuti registreeritud teave kasutatud meetodite ning erinõuete kohta, kuigi kõnealune töö nõuab täpsust ja tootmisprotsesside põhjalikku tundmist. Kokkuvõttes leiti, et uurimisalune eksportija ei suutnud tõendada asjakohaste FT-poliitika sätete täitmist.

d)   Järeldused eellubade kava kohta

| (52) | Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, nimelt India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele. |
| --- | --- |

(52)

Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, nimelt India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele.

| (53) | Lisaks sellele sõltub eellubade kava raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud nende kavade alusel toetust ei saa. |
| --- | --- |

(53)

Lisaks sellele sõltub eellubade kava raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud nende kavade alusel toetust ei saa.

| (54) | Kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud efektiivselt kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II jao punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastamise korral algmääruse III lisa II jao punkt 2). Arvatakse, et vaatlusaluse toote SIONid ei olnud piisavalt täpsed ning seega ei saa nad olla tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3). |
| --- | --- |

(54)

Kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud efektiivselt kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II jao punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastamise korral algmääruse III lisa II jao punkt 2). Arvatakse, et vaatlusaluse toote SIONid ei olnud piisavalt täpsed ning seega ei saa nad olla tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3).

| (55) | Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(55)

Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (56) | Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Seoses sellega märgitakse, et algmäärusega ei nähta ette mitte üksnes „ülemäärase” tollimaksu tagastamise tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Kõnealusel juhul ei olnud need tingimused täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse rakendamist ei ole kinnitatud, pole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II jaos ja III lisa II jaos, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi tõhususe ümberlükkamiseks. |
| --- | --- |

(56)

Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Seoses sellega märgitakse, et algmäärusega ei nähta ette mitte üksnes „ülemäärase” tollimaksu tagastamise tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Kõnealusel juhul ei olnud need tingimused täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse rakendamist ei ole kinnitatud, pole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II jaos ja III lisa II jaos, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi tõhususe ümberlükkamiseks.

| (57) | Subsiidiumisummad äriühingutele, kes kasutasid eellubade kava raames antavaid toetusi, arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamise korral subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(57)

Subsiidiumisummad äriühingutele, kes kasutasid eellubade kava raames antavaid toetusi, arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamise korral subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (58) | Asjaomaste äriühingute puhul kõnealuse kava alusel uurimisperioodi jooksul kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli vastavalt 0,8 % ja 1,5 %. |
| --- | --- |

(58)

Asjaomaste äriühingute puhul kõnealuse kava alusel uurimisperioodi jooksul kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli vastavalt 0,8 % ja 1,5 %.

3.4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS)

| (59) | Uurimise käigus ilmnes, et kaks valimisse kuulunud äriühingut või äriühingute rühma kasutas seda kava uurimisperioodil. Saadud kasu oli siiski tühine. Seepärast leiti, et selle kava tasakaalustatavust ei ole käesolevas uurimises vaja täiendavalt hinnata. |
| --- | --- |

(59)

Uurimise käigus ilmnes, et kaks valimisse kuulunud äriühingut või äriühingute rühma kasutas seda kava uurimisperioodil. Saadud kasu oli siiski tühine. Seepärast leiti, et selle kava tasakaalustatavust ei ole käesolevas uurimises vaja täiendavalt hinnata.

3.5.   Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme – EOUS)

| (60) | Selgus, et ühel valimisse kuulnud äriühingul oli ekspordisuunitlusega üksuse staatus ning ta sai uurimisperioodi jooksul toetust. |
| --- | --- |

(60)

Selgus, et ühel valimisse kuulnud äriühingul oli ekspordisuunitlusega üksuse staatus ning ta sai uurimisperioodi jooksul toetust.

a)   Õiguslik alus

| (61) | Ekspordisuunitlusega üksuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 6. peatükis ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 6. peatükis. |
| --- | --- |

(61)

Ekspordisuunitlusega üksuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 6. peatükis ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 6. peatükis.

b)   Valikukriteeriumid

| (62) | Ekspordisuunitlusega üksuste kava raames võib asutada kõiki äriühinguid, kes põhimõtteliselt ekspordivad kogu toodangu või kõik teenused, välja arvatud ainult turustamisega tegelevad äriühingud. Siiski peavad tööstussektori ettevõtted ületama minimaalse investeeringuläve põhivarade puhul, et saada toetust EOU-kava raames. |
| --- | --- |

(62)

Ekspordisuunitlusega üksuste kava raames võib asutada kõiki äriühinguid, kes põhimõtteliselt ekspordivad kogu toodangu või kõik teenused, välja arvatud ainult turustamisega tegelevad äriühingud. Siiski peavad tööstussektori ettevõtted ületama minimaalse investeeringuläve põhivarade puhul, et saada toetust EOU-kava raames.

c)   Rakendamine

| (63) | Ekspordisuunitlusega üksused võivad asuda ja neid võib asutada igal pool Indias. |
| --- | --- |

(63)

Ekspordisuunitlusega üksused võivad asuda ja neid võib asutada igal pool Indias.

| (64) | Taotlus EOU-staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavat tootmismahtu, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, edastatakse kõnealuse nõusolekuga kaasnevad tingimused äriühingule. EOU-staatus kehtib viis aastat. Lepingut võib järgnevateks perioodideks pikendada. |
| --- | --- |

(64)

Taotlus EOU-staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavat tootmismahtu, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, edastatakse kõnealuse nõusolekuga kaasnevad tingimused äriühingule. EOU-staatus kehtib viis aastat. Lepingut võib järgnevateks perioodideks pikendada.

| (65) | FT-poliitikaga 2004–2009 ja FT-poliitikaga 2009–2014 on ekspordisuunitlusega üksusele ette nähtud oluline kohustus saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse. |
| --- | --- |

(65)

FT-poliitikaga 2004–2009 ja FT-poliitikaga 2009–2014 on ekspordisuunitlusega üksusele ette nähtud oluline kohustus saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse.

| (66) | Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele:






  i) | imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seotud kaupade puhul (sealhulgas kapitalikaubad, tooraine ja tarbekaubad); |
| --- | --- | --- |

(66)

Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele:

i)

imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seotud kaupade puhul (sealhulgas kapitalikaubad, tooraine ja tarbekaubad);

| ii) | aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt; |
| --- | --- |

ii)

aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;

| iii) | kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine; |
| --- | --- |

iii)

kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine;

| iv) | võimalus müüa osa toodangust siseturul (kuni 50 % ekspordi FOB-väärtusest), eeldusel et saadakse positiivset netotulu välisvaluutas soodustollimaksude (st lõpptoodete aktsiisimaksu) tasumise järel; |
| --- | --- |

iv)

võimalus müüa osa toodangust siseturul (kuni 50 % ekspordi FOB-väärtusest), eeldusel et saadakse positiivset netotulu välisvaluutas soodustollimaksude (st lõpptoodete aktsiisimaksu) tasumise järel;

| v) | osaline tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt; |
| --- | --- |

v)

osaline tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt;

| vi) | vabastus tulumaksuseaduse paragrahvi 10B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust kümneks aastaks pärast tegevuse alustamist. |
| --- | --- |

vi)

vabastus tulumaksuseaduse paragrahvi 10B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust kümneks aastaks pärast tegevuse alustamist.

| (67) | Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliametnike järelevalve all. |
| --- | --- |

(67)

Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliametnike järelevalve all.

| (68) | Nad on seadusega kohustatud pidama arvestust kogu impordi, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning kooskõlas HOP 2009–2014 I köite asjakohase peatükiga toimunud ekspordi kohta. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt India pädevatele asutustele kvartali- ja aastaaruannetena. |
| --- | --- |

(68)

Nad on seadusega kohustatud pidama arvestust kogu impordi, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning kooskõlas HOP 2009–2014 I köite asjakohase peatükiga toimunud ekspordi kohta. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt India pädevatele asutustele kvartali- ja aastaaruannetena.

| (69) | Siiski ei pea [ekspordisuunitlusega üksus] „seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga”, nagu on sätestatud HOP 2009–2014 I köite asjakohases peatükis. |
| --- | --- |

(69)

Siiski ei pea [ekspordisuunitlusega üksus] „seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga”, nagu on sätestatud HOP 2009–2014 I köite asjakohases peatükis.

| (70) | Omamaine müük toimub ja registreeritakse äriühingu enda kinnituse alusel. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik. |
| --- | --- |

(70)

Omamaine müük toimub ja registreeritakse äriühingu enda kinnituse alusel. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik.

| (71) | Käesoleval juhul kasutas EOU-kava üks valimisse kuuluv koostööd tegev eksportija Koostööd tegev eksportija kasutas kava, et importida toorainet, tarbekaupu ja kapitalikaupu imporditollimaksuvabalt, soetada kaupu kodumaalt aktsiisimaksuta ja saada tagasi müügimaks ning müüa osa oma toodangust kodumaisel turul. Nii sai koostööd tegev eksportija kõiki soodustusi, mida on kirjeldatud põhjenduse 66 punktides i–vi. Uurimine näitas, et alates 1. aprillist 2010 ei vasta äriühing enam tulumaksuseaduse paragrahvi 10B kohase tulumaksuvabastuse tingimustele. Seega ei kontrollitud käesoleva uurimise käigu rohkem ekspordisuunitlusega üksustele kohaldatavaid tulumaksuvabastuse sätteid. |
| --- | --- |

(71)

Käesoleval juhul kasutas EOU-kava üks valimisse kuuluv koostööd tegev eksportija Koostööd tegev eksportija kasutas kava, et importida toorainet, tarbekaupu ja kapitalikaupu imporditollimaksuvabalt, soetada kaupu kodumaalt aktsiisimaksuta ja saada tagasi müügimaks ning müüa osa oma toodangust kodumaisel turul. Nii sai koostööd tegev eksportija kõiki soodustusi, mida on kirjeldatud põhjenduse 66 punktides i–vi. Uurimine näitas, et alates 1. aprillist 2010 ei vasta äriühing enam tulumaksuseaduse paragrahvi 10B kohase tulumaksuvabastuse tingimustele. Seega ei kontrollitud käesoleva uurimise käigu rohkem ekspordisuunitlusega üksustele kohaldatavaid tulumaksuvabastuse sätteid.

d)   Kokkuvõte ekspordisuunitlusega üksuste kava kohta

| (72) | Ekspordisuunitlusega üksuste vabastamine kolme tüüpi imporditollimaksudest („põhitollimaks”, „tollimaksuga seotud haridusmaks” ja „kõrgharidusmaks”) ning müügimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kuna riik jääb ilma tulust, mis talle selle kava puudumisel laekuks, saab ekspordisuunitlusega üksus kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses, kuna muul juhul nõutavate tollimaksude maksmatajätmisega ja müügimaksu tagasi saamisega parandab ta oma likviidsust. |
| --- | --- |

(72)

Ekspordisuunitlusega üksuste vabastamine kolme tüüpi imporditollimaksudest („põhitollimaks”, „tollimaksuga seotud haridusmaks” ja „kõrgharidusmaks”) ning müügimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kuna riik jääb ilma tulust, mis talle selle kava puudumisel laekuks, saab ekspordisuunitlusega üksus kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses, kuna muul juhul nõutavate tollimaksude maksmatajätmisega ja müügimaksu tagasi saamisega parandab ta oma likviidsust.

| (73) | Vabastamine aktsiisimaksust ja selle imporditollimaksu ekvivalendist ei põhjusta siiski muidu saadaolevate tulude saamatajäämist. Aktsiisi ja lisatollimaksu on tasumise korral võimalik kasutada edasiste tollimaksukohustuste krediidina – nn CENVAT mehhanism on käibemaksusüsteemiga võrreldav süsteem, mis võimaldab India äriühingutel ostudelt tasutavad müügimaksud korvata müügi korral makstavate maksudega. Seepärast pole need maksud lõplikud. CENVAT-krediidi raames on lõplik tollimaks ainult lisandväärtusel, mitte sisendmaterjalidel. |
| --- | --- |

(73)

Vabastamine aktsiisimaksust ja selle imporditollimaksu ekvivalendist ei põhjusta siiski muidu saadaolevate tulude saamatajäämist. Aktsiisi ja lisatollimaksu on tasumise korral võimalik kasutada edasiste tollimaksukohustuste krediidina – nn CENVAT mehhanism on käibemaksusüsteemiga võrreldav süsteem, mis võimaldab India äriühingutel ostudelt tasutavad müügimaksud korvata müügi korral makstavate maksudega. Seepärast pole need maksud lõplikud. CENVAT-krediidi raames on lõplik tollimaks ainult lisandväärtusel, mitte sisendmaterjalidel.

| (74) | Seega on subsiidiumid algmääruse artikli 3 tähenduses ainult vabastus põhitollimaksust, tollimaksuga seotud haridusmaksust ja kõrgharidusmaksust ning riikliku müügimaksu tagasimaksmine. Juriidiliselt sõltuvad need eksporditegevusest ning seepärast loetakse need algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordieesmärk, nagu on sätestatud FT-poliitika 2009–2014 peatükis 6.1, on soodustuste saamise oluline eeltingimus. |
| --- | --- |

(74)

Seega on subsiidiumid algmääruse artikli 3 tähenduses ainult vabastus põhitollimaksust, tollimaksuga seotud haridusmaksust ja kõrgharidusmaksust ning riikliku müügimaksu tagasimaksmine. Juriidiliselt sõltuvad need eksporditegevusest ning seepärast loetakse need algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordieesmärk, nagu on sätestatud FT-poliitika 2009–2014 peatükis 6.1, on soodustuste saamise oluline eeltingimus.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (75) | Seega on tasakaalustatav soodustus tavaliselt impordilt võetavate tollimaksude (põhitollimaks, tollimaksuga seotud haridusmaks ja kõrgharidusmaks) sissenõudmata jätmine ning riikliku müügimaksu tagastamine uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(75)

Seega on tasakaalustatav soodustus tavaliselt impordilt võetavate tollimaksude (põhitollimaks, tollimaksuga seotud haridusmaks ja kõrgharidusmaks) sissenõudmata jätmine ning riikliku müügimaksu tagastamine uurimisperioodil.

i)   Vabastus imporditollimaksudest (põhitollimaks, tollimaksuga seotud haridusmaks ja kõrgharidusmaks) ning tooraine ja tarbekaupade riikliku müügimaksu tagastamine

| (76) | Ekspordisuunitlusega üksuse staatusega eksportija subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul ekspordisuunitlusega üksuste jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks, tollimaksuga seotud haridusmaks ja kõrgharidusmaks) ja tagastatud müügimaksu põhjal. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha – nii saadi lugeja. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad uurimisperioodi asjakohase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Seega oli ekspordisuunitlusega üksuste kava raames kindlakstehtud subsiidiumimarginaal asjaomase ettevõtte jaoks 4,3 %. |
| --- | --- |

(76)

Ekspordisuunitlusega üksuse staatusega eksportija subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul ekspordisuunitlusega üksuste jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks, tollimaksuga seotud haridusmaks ja kõrgharidusmaks) ja tagastatud müügimaksu põhjal. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha – nii saadi lugeja. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad uurimisperioodi asjakohase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Seega oli ekspordisuunitlusega üksuste kava raames kindlakstehtud subsiidiumimarginaal asjaomase ettevõtte jaoks 4,3 %.

ii)   Kapitalikaupade vabastamine imporditollimaksust (põhitollimaks, tollimaksuga seotud haridusmaks ja kõrgharidusmaks)

| (77) | Kapitalikaubad ei sisaldu füüsiliselt valmiskaupades. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutatakse asjaomase äriühingu kasu imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu põhjal, jagades selle summa uuritavas äriühingus kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uurimisperioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja kogu mainitud kava raames saadud kasu. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi asjakohase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli asjaomase äriühingu puhul tühine. |
| --- | --- |

(77)

Kapitalikaubad ei sisaldu füüsiliselt valmiskaupades. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutatakse asjaomase äriühingu kasu imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu põhjal, jagades selle summa uuritavas äriühingus kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uurimisperioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja kogu mainitud kava raames saadud kasu. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi asjakohase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli asjaomase äriühingu puhul tühine.

3.6.   Ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme – ECS)

a)   Õiguslik alus

| (78) | Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga koondringkirjades DBOD nr DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit ruupiates/välisvaluutas) ja DBOD nr DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (ekspordikrediit ruupiates/välisvaluutas), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele. |
| --- | --- |

(78)

Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga koondringkirjades DBOD nr DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit ruupiates/välisvaluutas) ja DBOD nr DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (ekspordikrediit ruupiates/välisvaluutas), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.

b)   Valikukriteeriumid

| (79) | Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(79)

Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad.

c)   Rakendamine

| (80) | Selle kava raames kehtestab India Reservpank ekspordikrediidi puhul kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda. EC-kava koosneb kahest allkavast: veoeelse ekspordikrediidi kava (pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist, ning veojärgse ekspordikrediidi kava, millega nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka kohustab India Reservpank pankasid andma teatav osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks. |
| --- | --- |

(80)

Selle kava raames kehtestab India Reservpank ekspordikrediidi puhul kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda. EC-kava koosneb kahest allkavast: veoeelse ekspordikrediidi kava (pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist, ning veojärgse ekspordikrediidi kava, millega nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka kohustab India Reservpank pankasid andma teatav osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.

| (81) | India Reservpanga koondringkirjadest lähtuvalt võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab turu olukord. Intressimäärade erinevused võivad olla väiksemad hea krediidireitinguga äriühingute puhul. Tegelikult võivad kõrge krediidireitinguga äriühingud saada ekspordikrediiti ja sularahalaene samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(81)

India Reservpanga koondringkirjadest lähtuvalt võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab turu olukord. Intressimäärade erinevused võivad olla väiksemad hea krediidireitinguga äriühingute puhul. Tegelikult võivad kõrge krediidireitinguga äriühingud saada ekspordikrediiti ja sularahalaene samadel tingimustel.

| (82) | Tehti kindlaks, et üks äriühing kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(82)

Tehti kindlaks, et üks äriühing kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.

d)   Järeldused EC-kava kohta

| (83) | Põhjenduses 78 nimetatud India Reservpanga koondringkirjades kehtestatud EC-krediidi soodusintressimäär aitab vähendada eksportija intressikulusid turutingimustest lähtuvate laenukuludega võrreldes ning on seega algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses eksportijale kasulik. Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest kodumaisest finantseerimisest vähem riskantne. Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise kindlus sellise laenu andmisel põhineb finantseerimisobjektist sõltumata asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale eraldi. |
| --- | --- |

(83)

Põhjenduses 78 nimetatud India Reservpanga koondringkirjades kehtestatud EC-krediidi soodusintressimäär aitab vähendada eksportija intressikulusid turutingimustest lähtuvate laenukuludega võrreldes ning on seega algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses eksportijale kasulik. Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest kodumaisest finantseerimisest vähem riskantne. Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise kindlus sellise laenu andmisel põhineb finantseerimisobjektist sõltumata asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale eraldi.

| (84) | Hoolimata asjaolust, et EC-kava raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse finantstoetusega algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv ega ka WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu kohaselt ei ole subsiidiumi olemasolu kindlakstegemiseks nõutav, et riigieelarvest oleks tehtud vastav eraldis (nt India valitsuse poolne kommertspankade kulude hüvitamine), vaid piisab valitsuse korraldusest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii ja iii kirjeldatud toimingute teostamiseks. India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 2 punkti b kohaselt „valitsuse” määratluse alla. Reservpank on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses, täidab valitsuspoliitika (nt rahanduspoliitika) eesmärke ja selle juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. India Reservpangal on algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspankadele on siduvad India Reservpanga määratud tingimused, muu hulgas ekspordikrediidi intressi ülemmäärad, mis on kohustuslikuks tehtud India Reservpanga koondringkirjadega, ning India Reservpanga korraldused selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma ülesandeid, mida on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul andma laenu ekspordi soodusfinantseerimiseks. Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine kuigi palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest, nagu on sätestatud algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktis a. |
| --- | --- |

(84)

Hoolimata asjaolust, et EC-kava raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse finantstoetusega algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv ega ka WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu kohaselt ei ole subsiidiumi olemasolu kindlakstegemiseks nõutav, et riigieelarvest oleks tehtud vastav eraldis (nt India valitsuse poolne kommertspankade kulude hüvitamine), vaid piisab valitsuse korraldusest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii ja iii kirjeldatud toimingute teostamiseks. India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 2 punkti b kohaselt „valitsuse” määratluse alla. Reservpank on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses, täidab valitsuspoliitika (nt rahanduspoliitika) eesmärke ja selle juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. India Reservpangal on algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspankadele on siduvad India Reservpanga määratud tingimused, muu hulgas ekspordikrediidi intressi ülemmäärad, mis on kohustuslikuks tehtud India Reservpanga koondringkirjadega, ning India Reservpanga korraldused selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma ülesandeid, mida on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul andma laenu ekspordi soodusfinantseerimiseks. Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine kuigi palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest, nagu on sätestatud algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktis a.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (85) | Subsiidiumisumma arvutamisel võeti aluseks uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe, mis oleks kuulunud tasumisele, kui asjaomase äriühingu suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi intressimäärasid. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi asjaomase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(85)

Subsiidiumisumma arvutamisel võeti aluseks uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe, mis oleks kuulunud tasumisele, kui asjaomase äriühingu suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi intressimäärasid. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi asjaomase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (86) | Uurimisperioodi jooksul äriühingu puhul tuvastatud subsiidiumimäär kõnealuse kava alusel oli 0,4 %. |
| --- | --- |

(86)

Uurimisperioodi jooksul äriühingu puhul tuvastatud subsiidiumimäär kõnealuse kava alusel oli 0,4 %.

3.7.   Tasakaalustatavate subsiidiumide tase

| (87) | Nende tulemuste (kokkuvõte allpool tabelis) põhjal leiti, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusumma ad valorem jääb vahemikku 3,3–4,3 %.










  KAVA→ | DEPBS (4) | AAS (4) | EOU (4) | ECS (4) | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÄRIÜHING |
| Chandan Steel Ltd | 1,5 % | 1,5 % | | 0,4 % | 3,4 % |
| Venus rühm | 2,6 %–3,4 % | 0–0,8 % | | | 3,3 % (5) |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | | | 4,3 % | | 4,3 % |

(87)

Nende tulemuste (kokkuvõte allpool tabelis) põhjal leiti, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusumma ad valorem jääb vahemikku 3,3–4,3 %.

KAVA→

DEPBS (4)

AAS (4)

EOU (4)

ECS (4)

Kokku

ÄRIÜHING

Chandan Steel Ltd

1,5 %

1,5 %

0,4 %

3,4 %

Venus rühm

2,6 %–3,4 %

0–0,8 %

3,3 % (5)

Viraj Profiles Vpl. Ltd

4,3 %

4,3 %

| (88) | Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3 on valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal, mis arvutati valimisse kuuluvate koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal, 4,0 %. |
| --- | --- |

(88)

Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3 on valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal, mis arvutati valimisse kuuluvate koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal, 4,0 %.

| (89) | Kõigi teiste India eksportijate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Nagu märgitud eespool põhjenduses 10, selgus – võrreldes Eurostati impordiandmeid ja neid andmeid, mida koostööd tegevad äriühingud või rühmad, kes eksportisid uurimisperioodil liitu vaatlusalust toodet, esitasid vaatlusaluse toote ekspordimahu kohta liitu uurimisperioodil –, et India eksportivate tootjate koostöötase oli väga kõrge, täpsemalt 100 %. Suurt koostöövalmidust silmas pidades otsustati koostööst hoidunud äriühingutele kinnitada subsiidiumimääraks koostööd teinud eksportijate puhul kõrgeima tuvastatud subsiidiumimääraga äriühingu subsiidiumimäär – 4,3 %. |
| --- | --- |

(89)

Kõigi teiste India eksportijate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Nagu märgitud eespool põhjenduses 10, selgus – võrreldes Eurostati impordiandmeid ja neid andmeid, mida koostööd tegevad äriühingud või rühmad, kes eksportisid uurimisperioodil liitu vaatlusalust toodet, esitasid vaatlusaluse toote ekspordimahu kohta liitu uurimisperioodil –, et India eksportivate tootjate koostöötase oli väga kõrge, täpsemalt 100 %. Suurt koostöövalmidust silmas pidades otsustati koostööst hoidunud äriühingutele kinnitada subsiidiumimääraks koostööd teinud eksportijate puhul kõrgeima tuvastatud subsiidiumimääraga äriühingu subsiidiumimäär – 4,3 %.

4.   EUROOPA LIIDU TOOTMISHARU

4.1.   Euroopa Liidu toodang

| (90) | Liidu toodangu mahu kindlaksmääramisel võeti arvesse järgmiste liidu tootjate toodangut:






  — | kaheksa tootjat, kelle nimel esitati kaebus, |
| --- | --- | --- |

(90)

Liidu toodangu mahu kindlaksmääramisel võeti arvesse järgmiste liidu tootjate toodangut:

—

kaheksa tootjat, kelle nimel esitati kaebus,

| — | neli tootjat, kes toetasid menetlust, |
| --- | --- |

—

neli tootjat, kes toetasid menetlust,

| — | kaksteist muud kaebuses nimetatud liidu tootjat, kes ei olnud kaebuse esitajad ega toetanud menetlust, kuid ei olnud ka käesoleva uurimise vastu. |
| --- | --- |

—

kaksteist muud kaebuses nimetatud liidu tootjat, kes ei olnud kaebuse esitajad ega toetanud menetlust, kuid ei olnud ka käesoleva uurimise vastu.

| (91) | Seega arvestatakse kahjude koguanalüüsis liidu tootmisharuna neid 24 äriühingut. |
| --- | --- |

(91)

Seega arvestatakse kahjude koguanalüüsis liidu tootmisharuna neid 24 äriühingut.

4.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (92) | Nagu märgitud eespool põhjenduses 17, valiti nende äriühingute hulgast, kes andsid endast komisjonile teada ja esitasid algatamisteates nõutud teabe oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodil, neli äriühingut, kellest moodustati valim. |
| --- | --- |

(92)

Nagu märgitud eespool põhjenduses 17, valiti nende äriühingute hulgast, kes andsid endast komisjonile teada ja esitasid algatamisteates nõutud teabe oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodil, neli äriühingut, kellest moodustati valim.

| (93) | Nelja valimisse kuulunud liidu tootja toodang moodustas 62 % liidu tootmisharu kogutoodangust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(93)

Nelja valimisse kuulunud liidu tootja toodang moodustas 62 % liidu tootmisharu kogutoodangust uurimisperioodil.

5.   KAHJU

5.1.   Sissejuhatavad märkused

| (94) | Kahju hinnati tootmise, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügi, turuosa ja kasvu suundumuste põhjal kogu liidu tootmisharu tasandil ning hindade, tööhõive, tootlikkuse, tulususe, rahavoogude, kapitali kaasamise võime ja investeeringute, varude, investeeringute tasuvuse ja palkade suundumuste põhjal valimisse kuuluvate liidu tootjate tasandil. |
| --- | --- |

(94)

Kahju hinnati tootmise, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügi, turuosa ja kasvu suundumuste põhjal kogu liidu tootmisharu tasandil ning hindade, tööhõive, tootlikkuse, tulususe, rahavoogude, kapitali kaasamise võime ja investeeringute, varude, investeeringute tasuvuse ja palkade suundumuste põhjal valimisse kuuluvate liidu tootjate tasandil.

5.2.   Liidu tarbimine

| (95) | Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks valimisse kuuluvate liidu tootjate müügimaht, muude liidu tootjate müügiandmed (kaebuse esitaja esitatud andmed) ning impordimaht liidu turul (Eurostati andmed 2007.–2009. aasta kohta ja valimit käsitleva küsimustiku vastused uurimisperioodi kohta). | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonnides) | 315 143 | 285 548 | 186 198 | 202 019 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 91 | 59 | 64 |

(95)

Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks valimisse kuuluvate liidu tootjate müügimaht, muude liidu tootjate müügiandmed (kaebuse esitaja esitatud andmed) ning impordimaht liidu turul (Eurostati andmed 2007.–2009. aasta kohta ja valimit käsitleva küsimustiku vastused uurimisperioodi kohta).

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Liidu tarbimine (tonnides)

315 143

285 548

186 198

202 019

Indeks (2007 = 100)

100

91

59

64

| (96) | Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine 36 %. 2007.–2009. aastal vähenes tarbimine 41 %, kuid suurenes 5 protsendipunkti võrra 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel. |
| --- | --- |

(96)

Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine 36 %. 2007.–2009. aastal vähenes tarbimine 41 %, kuid suurenes 5 protsendipunkti võrra 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel.

| (97) | Majanduslangus on omakorda tarbimist vähendanud alates 2008. aastast, kui vaatlusaluse toote kasutajate (autotööstus, kodumasinate tootjad, keemia- ja ehitustööstus) nõudlus järsult langes. Uurimisperioodi teisel poolel turusituatsioon pisut paranes ning sellega kaasnes vaatlusaluse toote nõudluse väike kasv võrreldes uurimisperioodi esimese poolega. |
| --- | --- |

(97)

Majanduslangus on omakorda tarbimist vähendanud alates 2008. aastast, kui vaatlusaluse toote kasutajate (autotööstus, kodumasinate tootjad, keemia- ja ehitustööstus) nõudlus järsult langes. Uurimisperioodi teisel poolel turusituatsioon pisut paranes ning sellega kaasnes vaatlusaluse toote nõudluse väike kasv võrreldes uurimisperioodi esimese poolega.

5.3.   Import asjaomasest riigist Euroopa Liitu

5.3.1.   Vaatlusaluse impordi maht ja turuosa

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimis-periood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Import Indiast (tonnides) | 32 754 | 31 962 | 18 759 | 23 792 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 98 | 57 | 73 |
| Impordi turuosa | 10,39 % | 11,19 % | 10,07 % | 11,78 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 108 | 97 | 113 |

2007

2008

2009

Uurimis-periood

Import Indiast (tonnides)

32 754

31 962

18 759

23 792

Indeks (2007 = 100)

100

98

57

73

Impordi turuosa

10,39 %

11,19 %

10,07 %

11,78 %

Indeks (2007 = 100)

100

108

97

113

| (98) | Eurostati 2007.–2009. aasta andmete ja uurimisperioodi käsitlevate küsimustiku vastuste põhjal leiti, et vaatlusaluse toote import Indiast järgis sama langustrendi kui ELi tarbimine ning vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 27 %. Langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui import vähenes 41 protsendipunkti võrra. Seejärel suurenes import ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini 16 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(98)

Eurostati 2007.–2009. aasta andmete ja uurimisperioodi käsitlevate küsimustiku vastuste põhjal leiti, et vaatlusaluse toote import Indiast järgis sama langustrendi kui ELi tarbimine ning vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 27 %. Langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui import vähenes 41 protsendipunkti võrra. Seejärel suurenes import ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini 16 protsendipunkti.

| (99) | Kuna langus oli väiksem kui liidu tarbimise puhul, suurenes India tootjate turuosa 10,39 protsendilt 2007. aastal 11, 78 protsendini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(99)

Kuna langus oli väiksem kui liidu tarbimise puhul, suurenes India tootjate turuosa 10,39 protsendilt 2007. aastal 11, 78 protsendini uurimisperioodil.

5.3.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indiast pärit impordi keskmine hind (eurot tonni kohta) | 3 504 | 2 908 | 2 138 | 1 971 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 83 | 61 | 56 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Indiast pärit impordi keskmine hind (eurot tonni kohta)

3 504

2 908

2 138

1 971

Indeks (2007 = 100)

100

83

61

56

| (100) | Indiast pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind vähenes 44 %; langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui hind vähenes 22 protsendipunkti võrra. Kuigi see langus järgis toorainehindade langustrendi, tuleb märkida, et Indiast pärit impordi keskmine ühikuhind oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu ühiku keskmisest müügihinnast märkimisväärselt madalam, mis avaldas tugevat hinnasurvet liidu müügihindadele. |
| --- | --- |

(100)

Indiast pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind vähenes 44 %; langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui hind vähenes 22 protsendipunkti võrra. Kuigi see langus järgis toorainehindade langustrendi, tuleb märkida, et Indiast pärit impordi keskmine ühikuhind oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu ühiku keskmisest müügihinnast märkimisväärselt madalam, mis avaldas tugevat hinnasurvet liidu müügihindadele.

| (101) | Võrreldes valimisse kuuluva liidu tootmisharu tehasehinda tarnetel sõltumatutele tarbijatele liidu turul uurimisperioodil ja eksportivate India tootjate CIF-hinda liidu piiril koos nõuetekohase mahalaadimis- ja tollivormistuskulude korrigeerimisega, on näha, et hinna allalöömise tase on vahemikus 16,7–18,2 %. |
| --- | --- |

(101)

Võrreldes valimisse kuuluva liidu tootmisharu tehasehinda tarnetel sõltumatutele tarbijatele liidu turul uurimisperioodil ja eksportivate India tootjate CIF-hinda liidu piiril koos nõuetekohase mahalaadimis- ja tollivormistuskulude korrigeerimisega, on näha, et hinna allalöömise tase on vahemikus 16,7–18,2 %.

5.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (102) | Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 4 sisaldas uuring Indiast pärit subsideeritud impordi mõju kohta liidu tootmisharule kõikide asjaomaste liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite analüüsi alates aastast 2007 kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(102)

Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 4 sisaldas uuring Indiast pärit subsideeritud impordi mõju kohta liidu tootmisharule kõikide asjaomaste liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite analüüsi alates aastast 2007 kuni uurimisperioodini.

5.4.1.   Andmed liidu tootmisharu kohta tervikuna

a)   Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodangumaht tonnides | 296 576 | 262 882 | 159 397 | 170 557 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 89 | 54 | 58 |
| Tootmisvõimsus tonnides | 478 174 | 491 016 | 486 755 | 476 764 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 103 | 102 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 62 % | 54 % | 33 % | 36 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 86 | 53 | 58 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Toodangumaht tonnides

296 576

262 882

159 397

170 557

Indeks (2007 = 100)

100

89

54

58

Tootmisvõimsus tonnides

478 174

491 016

486 755

476 764

Indeks (2007 = 100)

100

103

102

100

Tootmisvõimsuse rakendusaste

62 %

54 %

33 %

36 %

Indeks (2007 = 100)

100

86

53

58

| (103) | 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tootmisharu kogutoodang 42 %, samal ajal jäi tootmisvõimsus samaks, mistõttu tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 26 protsendipunkti võrra. Tootmine vähenes rohkem kui liidu tarbimine, mis vaatlusalusel perioodil kahanes 36 %. |
| --- | --- |

(103)

2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tootmisharu kogutoodang 42 %, samal ajal jäi tootmisvõimsus samaks, mistõttu tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 26 protsendipunkti võrra. Tootmine vähenes rohkem kui liidu tarbimine, mis vaatlusalusel perioodil kahanes 36 %.

b)   Müügimaht ja turuosa

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müük (tonnides) | 255 300 | 230 344 | 154 602 | 164 191 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 90 | 61 | 64 |
| Turuosa ( % liidu tarbimisest) | 81 % | 81 % | 83 % | 81 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 102 | 100 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

ELi müük (tonnides)

255 300

230 344

154 602

164 191

Indeks (2007 = 100)

100

90

61

64

Turuosa ( % liidu tarbimisest)

81 %

81 %

83 %

81 %

Indeks (2007 = 100)

100

100

102

100

| (104) | Liidu tootmisharu poolt ELi turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud samasuguse toote müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 36 %, kusjuures langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui müük vähenes 29 protsendipunkti. Seejärel suurenes müük ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini 3 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(104)

Liidu tootmisharu poolt ELi turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud samasuguse toote müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 36 %, kusjuures langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui müük vähenes 29 protsendipunkti. Seejärel suurenes müük ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini 3 protsendipunkti.

| (105) | Liidu tootmisharu turuosa püsis stabiilsena ligikaudu 81 % tasemel kogu vaatlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(105)

Liidu tootmisharu turuosa püsis stabiilsena ligikaudu 81 % tasemel kogu vaatlusperioodi jooksul.

c)   Kasv

| (106) | Kuna nii liidu tarbimine kui ka liidu tootmisharu müügimaht vähenesid vaatlusalusel perioodil 36 %, püsis liidu tootmisharu turuosa stabiilsena 81 % tasemel. |
| --- | --- |

(106)

Kuna nii liidu tarbimine kui ka liidu tootmisharu müügimaht vähenesid vaatlusalusel perioodil 36 %, püsis liidu tootmisharu turuosa stabiilsena 81 % tasemel.

d)   Tegeliku subsiidiumimarginaali suurus

| (107) | Võttes arvesse Indiast pärit subsideeritud impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(107)

Võttes arvesse Indiast pärit subsideeritud impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.

5.4.2.   Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta

a)   Varud

| (108) | Liidu tootmisharu toodab peamiselt tellimuse alusel, seetõttu ei saa varusid pidada oluliseks kahjuteguriks. Varude suundumused esitatakse teavitamise eesmärgil. Allpool esitatud arvandmed on seotud ainult valimisse kuulunud äriühingutega ja näitavad varude mahtu iga perioodi lõpus. | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud tonnides | 25 315 | 27 736 | 24 032 | 19 730 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 110 | 95 | 78 |

(108)

Liidu tootmisharu toodab peamiselt tellimuse alusel, seetõttu ei saa varusid pidada oluliseks kahjuteguriks. Varude suundumused esitatakse teavitamise eesmärgil. Allpool esitatud arvandmed on seotud ainult valimisse kuulunud äriühingutega ja näitavad varude mahtu iga perioodi lõpus.

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Lõppvarud tonnides

25 315

27 736

24 032

19 730

Indeks (2007 = 100)

100

110

95

78

| (109) | Varude maht vähenes vaatlusalusel perioodil 22 %, kuid arvestatuna protsendina tootmisest suurenesid varud 16 protsendilt 19,5 protsendini. |
| --- | --- |

(109)

Varude maht vähenes vaatlusalusel perioodil 22 %, kuid arvestatuna protsendina tootmisest suurenesid varud 16 protsendilt 19,5 protsendini.

b)   Ühiku keskmised müügihinnad liidu turul ja tootmiskulud

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu keskmine müügihind (eurodes) | 4 478 | 3 615 | 2 507 | 2 521 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 81 | 56 | 56 |
| Ühiku tootmiskulud | 4 003 | 3 408 | 2 900 | 2 773 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 85 | 72 | 69 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu keskmine müügihind (eurodes)

4 478

3 615

2 507

2 521

Indeks (2007 = 100)

100

81

56

56

Ühiku tootmiskulud

4 003

3 408

2 900

2 773

Indeks (2007 = 100)

100

85

72

69

| (110) | Valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmine ühikuhind müügil sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 44 %; langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui hinnad vähenesid 25 protsendipunkti. Osa sellest langusest tulenes siiski vaatlusaluse toote ühiku tootmiskulu vähenemisest – vaatlusalusel perioodil langes see 31 %. Ühikuhinna languse peamine põhjus oli toorainehindade vähenemine. Veidi mõjutas langust püsikulude suurenemine toodetud ühiku kohta, mis tulenes tootmisvõimsuse madalamast rakendusastmest. |
| --- | --- |

(110)

Valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmine ühikuhind müügil sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel 44 %; langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui hinnad vähenesid 25 protsendipunkti. Osa sellest langusest tulenes siiski vaatlusaluse toote ühiku tootmiskulu vähenemisest – vaatlusalusel perioodil langes see 31 %. Ühikuhinna languse peamine põhjus oli toorainehindade vähenemine. Veidi mõjutas langust püsikulude suurenemine toodetud ühiku kohta, mis tulenes tootmisvõimsuse madalamast rakendusastmest.

c)   Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 044 | 1 007 | 947 | 885 |
| Indeks | 100 | 97 | 91 | 85 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 149 | 141 | 97 | 115 |
| Indeks | 100 | 94 | 65 | 77 |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 47 686 | 48 062 | 47 131 | 49 972 |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 105 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Töötajate arv

1 044

1 007

947

885

Indeks

100

97

91

85

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

149

141

97

115

Indeks

100

94

65

77

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

47 686

48 062

47 131

49 972

Indeks

100

101

99

105

| (111) | Töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil 15 % liidu tootmisharu tegevuse kahanemise tõttu. |
| --- | --- |

(111)

Töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil 15 % liidu tootmisharu tegevuse kahanemise tõttu.

| (112) | Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes vaatlusalusel perioodil 5 % võrra. See on loomulik kasv, mis on väiksem kui vaatlusaluse perioodi inflatsioonitase. Lisaks tuleks märkida, et tööjõukulud ei moodusta märkimisväärset osa roostevabast terasest varraste tootmise kogukulust. |
| --- | --- |

(112)

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes vaatlusalusel perioodil 5 % võrra. See on loomulik kasv, mis on väiksem kui vaatlusaluse perioodi inflatsioonitase. Lisaks tuleks märkida, et tööjõukulud ei moodusta märkimisväärset osa roostevabast terasest varraste tootmise kogukulust.

d)   Tulusus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügi tulusus ( % netomüügist) | 9,5 % | 3,5 % | –12,8 % | –7,9 % |
| Indeks | 100 | 37 | – 135 | –83 |
| Rahavoog (eurodes) | 44 464 193 | 13 280 433 | –12 678 708 | –3 063 190 |
| Indeks | 100 | 30 | –29 | –7 |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 18 085 847 | 15 714 829 | 4 341 909 | 4 198 607 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 87 | 24 | 23 |
| Investeeringutasuvus | 101 % | 25 % | –50 % | –33 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 25 | –49 | –32 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

ELi müügi tulusus ( % netomüügist)

9,5 %

3,5 %

–12,8 %

–7,9 %

Indeks

100

37

– 135

–83

Rahavoog (eurodes)

44 464 193

13 280 433

–12 678 708

–3 063 190

Indeks

100

30

–29

–7

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

18 085 847

15 714 829

4 341 909

4 198 607

Indeks (2007 = 100)

100

87

24

23

Investeeringutasuvus

101 %

25 %

–50 %

–33 %

Indeks (2007 = 100)

100

25

–49

–32

| (113) | Liidu tootmisharu tulususe kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Tulusus kahanes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt: 2007. aasta 9 protsendilisest kasumist jäi uurimisperioodil alles 8 protsendiline kahjum. Langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui kasum vähenes rohkem kui 16 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(113)

Liidu tootmisharu tulususe kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Tulusus kahanes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt: 2007. aasta 9 protsendilisest kasumist jäi uurimisperioodil alles 8 protsendiline kahjum. Langus oli suurim 2008. ja 2009. aasta vahel, kui kasum vähenes rohkem kui 16 protsendipunkti.

| (114) | Samasuguse toote netokäive oli uurimisperioodil 2007. aastaga võrreldes 107 % võrra väiksem. |
| --- | --- |

(114)

Samasuguse toote netokäive oli uurimisperioodil 2007. aastaga võrreldes 107 % võrra väiksem.

| (115) | Vaatlusalusel perioodil vähenes samasuguse toote tootmiseks tehtud aastainvesteering 77 %. |
| --- | --- |

(115)

Vaatlusalusel perioodil vähenes samasuguse toote tootmiseks tehtud aastainvesteering 77 %.

| (116) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis tulususe negatiivset arengusuunda, kahanedes 134 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(116)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis tulususe negatiivset arengusuunda, kahanedes 134 protsendipunkti.

| (117) | Vaatlusalusel perioodil ei osutanud miski sellele, et tootmisharu kapitali kaasamise võime oleks vähenenud. |
| --- | --- |

(117)

Vaatlusalusel perioodil ei osutanud miski sellele, et tootmisharu kapitali kaasamise võime oleks vähenenud.

5.5.   Järeldus kahju kohta

| (118) | Peaaegu kõik liidu tootmisharu kahjunäitajad arenesid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. |
| --- | --- |

(118)

Peaaegu kõik liidu tootmisharu kahjunäitajad arenesid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas.

| (119) | Liidu tarbimine vähenes 36 %, liidu tootmisharu müügimaht 36 % ja tootmisvõimsuse rakendusaste 42 %. Valimisse kuulunud liidu tootjate ühiku müügihinnad langesid 44 % ja jäid seega omahinnast allapoole. Hinnad järgisid Indiast pärit impordi hinnalangust, et säilitada teatav müügi- ja tootmismaht ning korvata püsikulud. |
| --- | --- |

(119)

Liidu tarbimine vähenes 36 %, liidu tootmisharu müügimaht 36 % ja tootmisvõimsuse rakendusaste 42 %. Valimisse kuulunud liidu tootjate ühiku müügihinnad langesid 44 % ja jäid seega omahinnast allapoole. Hinnad järgisid Indiast pärit impordi hinnalangust, et säilitada teatav müügi- ja tootmismaht ning korvata püsikulud.

| (120) | 2007. aasta 9,5 protsendilisest kasumist sai uurimisperioodil ligikaudu 8 protsendiline kahjum. Investeeringud, rahavoog ja investeeringutasuvus järgisid negatiivset suundumust, kahanedes vaatlusalusel perioodil vastavalt 77 %, 107 % ja 246 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(120)

2007. aasta 9,5 protsendilisest kasumist sai uurimisperioodil ligikaudu 8 protsendiline kahjum. Investeeringud, rahavoog ja investeeringutasuvus järgisid negatiivset suundumust, kahanedes vaatlusalusel perioodil vastavalt 77 %, 107 % ja 246 protsendipunkti.

| (121) | Vaid üks näitaja – liidu tootmisharu turuosa – püsis stabiilsena 81 % tasemel. |
| --- | --- |

(121)

Vaid üks näitaja – liidu tootmisharu turuosa – püsis stabiilsena 81 % tasemel.

| (122) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(122)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

6.1.   Sissejuhatus

| (123) | Algmääruse artikli 8 lõigete 5 ja 6 kohaselt kontrollis komisjon, kas Indiast pärit subsideeritud import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Tagamaks, et muude tegurite põhjustatud võimalikku kahju ei omistataks subsideeritud impordile, uuriti lisaks subsideeritud impordile ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal liidu tootmisharule kahju põhjustada. |
| --- | --- |

(123)

Algmääruse artikli 8 lõigete 5 ja 6 kohaselt kontrollis komisjon, kas Indiast pärit subsideeritud import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Tagamaks, et muude tegurite põhjustatud võimalikku kahju ei omistataks subsideeritud impordile, uuriti lisaks subsideeritud impordile ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal liidu tootmisharule kahju põhjustada.

6.2.   Subsideeritud impordi mõju

| (124) | Impordihindade 44 %-line langus vaatlusalusel perioodil ja uurimisperioodil kindlaks tehtud suur hindade allalöömise marginaal (16,7–18,2 %) kattusid ajaliselt liidu tootmisharu majandusolukorra halvenemisega. |
| --- | --- |

(124)

Impordihindade 44 %-line langus vaatlusalusel perioodil ja uurimisperioodil kindlaks tehtud suur hindade allalöömise marginaal (16,7–18,2 %) kattusid ajaliselt liidu tootmisharu majandusolukorra halvenemisega.

| (125) | Võttes arvesse koostööd tegevate eksportijate subsideerimise taset ja subsideeritud impordi madalaid hindu, mis lõid liidu tootmisharu hinnad märgatavalt alla, süvendas nende kohalolu veelgi liidu turu müügihindade negatiivset suundumust. Liidu tootmisharule tekitatud oluline kahju tuleb eelkõige ilmsiks madalates hindades ja liidu tootmisharu tohutus finantskahjumis. |
| --- | --- |

(125)

Võttes arvesse koostööd tegevate eksportijate subsideerimise taset ja subsideeritud impordi madalaid hindu, mis lõid liidu tootmisharu hinnad märgatavalt alla, süvendas nende kohalolu veelgi liidu turu müügihindade negatiivset suundumust. Liidu tootmisharule tekitatud oluline kahju tuleb eelkõige ilmsiks madalates hindades ja liidu tootmisharu tohutus finantskahjumis.

| (126) | Indiast pärit impordi keskmine hind langes märgatavalt, sundides liidu tootmisharu alandama oma hindu kahjumliku tasemeni, et tagada teatav käive ja korvata vähemalt püsikulud. Selle tulemusena halvenes liidu tootmisharu rahaline olukord järsult alates 2008. aastast. |
| --- | --- |

(126)

Indiast pärit impordi keskmine hind langes märgatavalt, sundides liidu tootmisharu alandama oma hindu kahjumliku tasemeni, et tagada teatav käive ja korvata vähemalt püsikulud. Selle tulemusena halvenes liidu tootmisharu rahaline olukord järsult alates 2008. aastast.

| (127) | Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et Indiast pärit subsideeritud import, mis lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil oluliselt alla, etendas otsustavat osa liidu tootmisharu kantud kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras ja enamiku kahjunäitajate halvenemises. |
| --- | --- |

(127)

Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et Indiast pärit subsideeritud import, mis lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil oluliselt alla, etendas otsustavat osa liidu tootmisharu kantud kahjus, mis kajastub selle raskes finantsolukorras ja enamiku kahjunäitajate halvenemises.

6.3.   Muude tegurite mõju

| (128) | Põhjusliku seose kontekstis uuriti veel majanduskriisi, ELi tarbimise arengut, tootmiskulu, importi muudest kolmandatest riikidest ning valimisse kuuluvate liidu tootjate eksporditegevust. |
| --- | --- |

(128)

Põhjusliku seose kontekstis uuriti veel majanduskriisi, ELi tarbimise arengut, tootmiskulu, importi muudest kolmandatest riikidest ning valimisse kuuluvate liidu tootjate eksporditegevust.

6.3.1.   Majanduskriis, ELi tarbimise areng ja tootmiskulud

| (129) | Majanduslangus tõi kaasa tarbimise kahanemise ja hinnasurve. Teatavate roostevabast terasest varraste vähese nõudluse tulemusena vähenes liidu tootmisharu tootmine ning langesid osaliselt ka müügihinnad. |
| --- | --- |

(129)

Majanduslangus tõi kaasa tarbimise kahanemise ja hinnasurve. Teatavate roostevabast terasest varraste vähese nõudluse tulemusena vähenes liidu tootmisharu tootmine ning langesid osaliselt ka müügihinnad.

| (130) | Ka tavapärastes majandustingimustes ja ilma subsideeritud impordi põhjustatud hinnasurveta oleks liidu tootmisharul olnud ehk mõnevõrra keeruline toime tulla tarbimise vähenemise ja tootmise püsikulude suurenemisega, mis tulenes tootmisvõimsuse madalast rakendusastmest 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Subsideeritud import süvendas veelgi majandussurutise mõju ning seetõttu oli 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel võimatu müüa tooteid omahinna või sellest kõrgema hinnaga. |
| --- | --- |

(130)

Ka tavapärastes majandustingimustes ja ilma subsideeritud impordi põhjustatud hinnasurveta oleks liidu tootmisharul olnud ehk mõnevõrra keeruline toime tulla tarbimise vähenemise ja tootmise püsikulude suurenemisega, mis tulenes tootmisvõimsuse madalast rakendusastmest 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Subsideeritud import süvendas veelgi majandussurutise mõju ning seetõttu oli 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel võimatu müüa tooteid omahinna või sellest kõrgema hinnaga.

| (131) | Eespool öeldust nähtub, et majanduskriisist tingitud ELi nõudluse vähenemine asjaomases sektoris suurendas liidu tootmisharu kantud kahju. Siiski leitakse, et see ei kõrvalda Indiast pärit madalate hindadega subsideeritud impordi ja kantud kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(131)

Eespool öeldust nähtub, et majanduskriisist tingitud ELi nõudluse vähenemine asjaomases sektoris suurendas liidu tootmisharu kantud kahju. Siiski leitakse, et see ei kõrvalda Indiast pärit madalate hindadega subsideeritud impordi ja kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.

6.3.2.   Import muudest kolmandatest riikidest

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Import muudest kolmandatest riikidest (tonnides) | 27 089 | 23 242 | 12 837 | 14 036 |
| Indeks | 100 | 86 | 47 | 52 |
| Muude kolmandate riikide turuosa | 8,60 % | 8,14 % | 6,89 % | 6,95 % |
| Indeks | 100 | 95 | 80 | 81 |
| Keskmine impordihind | 4 820 | 4 487 | 3 756 | 3 501 |
| Indeks | 100 | 93 | 78 | 73 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Import muudest kolmandatest riikidest (tonnides)

27 089

23 242

12 837

14 036

Indeks

100

86

47

52

Muude kolmandate riikide turuosa

8,60 %

8,14 %

6,89 %

6,95 %

Indeks

100

95

80

81

Keskmine impordihind

4 820

4 487

3 756

3 501

Indeks

100

93

78

73

| (132) | Eurostati andmetel kahanes käesolevasse uurimisse kaasamata kolmandatest riikidest pärit teatavate roostevabast terasest varraste import ELi vaatlusalusel perioodil 48 %. Muude kolmandate riikide turuosa kahanes 19 %. |
| --- | --- |

(132)

Eurostati andmetel kahanes käesolevasse uurimisse kaasamata kolmandatest riikidest pärit teatavate roostevabast terasest varraste import ELi vaatlusalusel perioodil 48 %. Muude kolmandate riikide turuosa kahanes 19 %.

| (133) | Kõnealuse impordi keskmine hind oli kõrgem India eksportivate tootjate hinnast ja liidu tootjate hinnast. Seepärast järeldatakse esialgu, et import muudest kolmandatest riikidest ei suurendanud liidu tootmisharu kantud kahju. |
| --- | --- |

(133)

Kõnealuse impordi keskmine hind oli kõrgem India eksportivate tootjate hinnast ja liidu tootjate hinnast. Seepärast järeldatakse esialgu, et import muudest kolmandatest riikidest ei suurendanud liidu tootmisharu kantud kahju.

6.3.3.   Valimisse kuuluvate liidu tootjate eksporditegevus

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmüük (tonnides) | 10 850 | 9 158 | 5 440 | 6 299 |
| Indeks | 100 | 84 | 50 | 58 |
| Ühiku müügihind (eurodes) | 4 452 | 3 728 | 2 495 | 2 388 |
| Indeks | 100 | 84 | 56 | 54 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Eksportmüük (tonnides)

10 850

9 158

5 440

6 299

Indeks

100

84

50

58

Ühiku müügihind (eurodes)

4 452

3 728

2 495

2 388

Indeks

100

84

56

54

| (134) | Valimisse kuuluvate liidu tootjate eksportmüügi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 42 % ja ühiku müügihind 46 %. Kuigi kõnealune eksport moodustas üksnes 6 % nende tootjate kogumüügist uurimisperioodil, ei saa välistada eksportmüügi vähenemise negatiivset mõju liidu tootmisharule. Võttes arvesse eksportmüügi väikest mahtu, leitakse siiski, et selle mõju ei ole piisav kõrvaldamaks subsideeritud impordi ja tuvastatud kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(134)

Valimisse kuuluvate liidu tootjate eksportmüügi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 42 % ja ühiku müügihind 46 %. Kuigi kõnealune eksport moodustas üksnes 6 % nende tootjate kogumüügist uurimisperioodil, ei saa välistada eksportmüügi vähenemise negatiivset mõju liidu tootmisharule. Võttes arvesse eksportmüügi väikest mahtu, leitakse siiski, et selle mõju ei ole piisav kõrvaldamaks subsideeritud impordi ja tuvastatud kahju vahelist põhjuslikku seost.

6.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (135) | Uurimine näitas, et muud teadaolevad tegurid, nagu import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksport ja tarbimise langus, ei olnud liidu tootmisharule tekitatud kahju mõjutavad põhjused. |
| --- | --- |

(135)

Uurimine näitas, et muud teadaolevad tegurid, nagu import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksport ja tarbimise langus, ei olnud liidu tootmisharule tekitatud kahju mõjutavad põhjused.

| (136) | Ühest küljest Indiast pärit subsideeritud impordi ja tuvastatud hindade allalöömise ning teisest küljest liidu tootmisharu olukorra halvenemise ajaline kokkulangemine viib järelduseni, et subsideeritud import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(136)

Ühest küljest Indiast pärit subsideeritud impordi ja tuvastatud hindade allalöömise ning teisest küljest liidu tootmisharu olukorra halvenemise ajaline kokkulangemine viib järelduseni, et subsideeritud import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses.

7.   LIIDU HUVID

7.1.   Üldised kaalutlused

| (137) | Kooskõlas algmääruse artikliga 31 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele kahjustava subsideerimise kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Arvesse võeti võimalike meetmete mõju kõigile käesoleva menetlusega seotud isikutele ja meetmete võtmata jätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(137)

Kooskõlas algmääruse artikliga 31 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele kahjustava subsideerimise kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Arvesse võeti võimalike meetmete mõju kõigile käesoleva menetlusega seotud isikutele ja meetmete võtmata jätmise tagajärgi.

7.2.   Liidu tootmisharu huvid

| (138) | Vaatlusaluse toote subsideeritud import Indiast on tekitanud liidu tootmisharule kahju. Märgitakse, et liidu tootmisharu majandusnäitajatest enamiku areng kulges vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Kui arvestada kahju iseloomu (märkimisväärne kahjum), on liidu tootmisharu seisukorra edasine ja oluline halvenemine vältimatu, kui meetmeid ei võeta. |
| --- | --- |

(138)

Vaatlusaluse toote subsideeritud import Indiast on tekitanud liidu tootmisharule kahju. Märgitakse, et liidu tootmisharu majandusnäitajatest enamiku areng kulges vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Kui arvestada kahju iseloomu (märkimisväärne kahjum), on liidu tootmisharu seisukorra edasine ja oluline halvenemine vältimatu, kui meetmeid ei võeta.

| (139) | Eeldatavalt aitab meetmete kehtestamine vältida täiendavaid moonutusi ja taastada turul ausa konkurentsi. |
| --- | --- |

(139)

Eeldatavalt aitab meetmete kehtestamine vältida täiendavaid moonutusi ja taastada turul ausa konkurentsi.

| (140) | Kui meetmeid ei võeta, jätkub omahinnast madalama hinnaga müük ja liidu tootjate kasum väheneks veelgi. See ei oleks jätkusuutlik ei keskmises ega pikemas perspektiivis. Arvestades tekkinud kahjumit ja tootmisesse tehtud suuri investeeringuid, võib eeldada, et enamik liidu tootjaid ei suuda tehtud investeeringuid katta, kui meetmeid ei võeta. |
| --- | --- |

(140)

Kui meetmeid ei võeta, jätkub omahinnast madalama hinnaga müük ja liidu tootjate kasum väheneks veelgi. See ei oleks jätkusuutlik ei keskmises ega pikemas perspektiivis. Arvestades tekkinud kahjumit ja tootmisesse tehtud suuri investeeringuid, võib eeldada, et enamik liidu tootjaid ei suuda tehtud investeeringuid katta, kui meetmeid ei võeta.

| (141) | Lisaks sellele tuleb arvestada, et liidu tootmisharu koosneb keskmise suurusega ja suurtest ettevõtetest, mis paiknevad üle kogu liidu, ja tasakaalustavate meetmete võtmine aitab säilitada tööhõivet asjaomastes piirkondades. |
| --- | --- |

(141)

Lisaks sellele tuleb arvestada, et liidu tootmisharu koosneb keskmise suurusega ja suurtest ettevõtetest, mis paiknevad üle kogu liidu, ja tasakaalustavate meetmete võtmine aitab säilitada tööhõivet asjaomastes piirkondades.

| (142) | Sellepärast tehti esialgne järeldus, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(142)

Sellepärast tehti esialgne järeldus, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.3.   Importijate huvid

| (143) | Kõikidel komisjonile teadaolevatel importijatel paluti endast teada anda ja esitada põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta. Neli importijat vastas valimi moodustamisega seotud küsimustele. Küsimustikud saadeti kõigile neljale ja vastused saadi ainult ühelt importijalt. Kontrollkäik Saksamaal asuva importija valdustesse on kavas läbi viia uurimise hilisemas etapis. |
| --- | --- |

(143)

Kõikidel komisjonile teadaolevatel importijatel paluti endast teada anda ja esitada põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta. Neli importijat vastas valimi moodustamisega seotud küsimustele. Küsimustikud saadeti kõigile neljale ja vastused saadi ainult ühelt importijalt. Kontrollkäik Saksamaal asuva importija valdustesse on kavas läbi viia uurimise hilisemas etapis.

| (144) | Tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise korral ei saa välistada, et asjaomasest riigist pärit import võib väheneda ning mõjutada seega importijate majandusolukorda. Vaatlusaluse toote impordihindade võimaliku tõusu mõju importijatele peaks siiski seisnema vaid konkurentsi taastamises liidu turul ja see ei tohiks takistada importijaid vaatlusalust toodet müümast. Lisaks peaks vaatlusaluse toote kulude väike osatähtsus lõppkasutaja kogukuludes hõlbustama importijatel võimalikku hinnatõusu oma tarbijatele üle kanda. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et tõenäoliselt tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine liidu importijate olukorda oluliselt ei halvenda. |
| --- | --- |

(144)

Tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise korral ei saa välistada, et asjaomasest riigist pärit import võib väheneda ning mõjutada seega importijate majandusolukorda. Vaatlusaluse toote impordihindade võimaliku tõusu mõju importijatele peaks siiski seisnema vaid konkurentsi taastamises liidu turul ja see ei tohiks takistada importijaid vaatlusalust toodet müümast. Lisaks peaks vaatlusaluse toote kulude väike osatähtsus lõppkasutaja kogukuludes hõlbustama importijatel võimalikku hinnatõusu oma tarbijatele üle kanda. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et tõenäoliselt tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine liidu importijate olukorda oluliselt ei halvenda.

7.4.   Kasutajate huvid

| (145) | Küsimustikud saadeti kõikidele isikutele, kes olid kaebuses kasutajatena nimetatud. Ükski neist 22 äriühingust ei vastanud. |
| --- | --- |

(145)

Küsimustikud saadeti kõikidele isikutele, kes olid kaebuses kasutajatena nimetatud. Ükski neist 22 äriühingust ei vastanud.

| (146) | Vaatlusalust toodet kasutatakse paljudel eesmärkidel, sh autotööstuses, kodumasinate valmistamisel, meditsiini- ja laboriseadmetes jne. Käesolevas menetluses on kasutajad vahendavad äriühingud, kes toodavad ja tarnivad komponente eespool nimetatud eesmärkidel. Seda arvesse võttes eeldatakse, et nimetatud kasutajad saavad tasakaalustavatest tollimaksudest tuleneva hinnatõusu suunata täielikult või peaaegu täielikult lõppkasutajale, sest selliste meetmete mõju viimastele on tühine. |
| --- | --- |

(146)

Vaatlusalust toodet kasutatakse paljudel eesmärkidel, sh autotööstuses, kodumasinate valmistamisel, meditsiini- ja laboriseadmetes jne. Käesolevas menetluses on kasutajad vahendavad äriühingud, kes toodavad ja tarnivad komponente eespool nimetatud eesmärkidel. Seda arvesse võttes eeldatakse, et nimetatud kasutajad saavad tasakaalustavatest tollimaksudest tuleneva hinnatõusu suunata täielikult või peaaegu täielikult lõppkasutajale, sest selliste meetmete mõju viimastele on tühine.

| (147) | Sellepärast järeldatakse esialgu, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine ei mõjuta märkimisväärselt kasutajate kulusid. |
| --- | --- |

(147)

Sellepärast järeldatakse esialgu, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine ei mõjuta märkimisväärselt kasutajate kulusid.

7.5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (148) | Eespool öeldut silmas pidades tehakse esialgne järeldus, et teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes tasakaalustavate tollimaksude kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused. |
| --- | --- |

(148)

Eespool öeldut silmas pidades tehakse esialgne järeldus, et teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes tasakaalustavate tollimaksude kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad põhjused.

8.   ETTEPANEK AJUTISTE TASAKAALUSTAVATE MEETMETE KEHTESTAMISEKS

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (149) | Subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed, et subsideeritud import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(149)

Subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed, et subsideeritud import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

| (150) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud subsiidiumimarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära nii, et ei ületataks seejuures kindlakstehtud subsiidiumimarginaali. |
| --- | --- |

(150)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud subsiidiumimarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära nii, et ei ületataks seejuures kindlakstehtud subsiidiumimarginaali.

| (151) | Kahjustava subsideerimise mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama ELi tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada seda liiki ELi tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumisel. Leitakse, et subsideeritud impordi puudumise korral saadav võimalik kasum peaks põhinema valimisse kuuluvate liidu tootjate 2007. aasta keskmisel maksueelsel kasumimarginaalil. See oli viimane aasta enne uurimisperioodi, mil liidu tootmisharu jõudis tavapärase kasumimarginaalini. Seega leitakse, et 9,5 protsendilist käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava subsideerimise puudumisel eeldatavalt saavutada. |
| --- | --- |

(151)

Kahjustava subsideerimise mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama ELi tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada seda liiki ELi tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumisel. Leitakse, et subsideeritud impordi puudumise korral saadav võimalik kasum peaks põhinema valimisse kuuluvate liidu tootjate 2007. aasta keskmisel maksueelsel kasumimarginaalil. See oli viimane aasta enne uurimisperioodi, mil liidu tootmisharu jõudis tavapärase kasumimarginaalini. Seega leitakse, et 9,5 protsendilist käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava subsideerimise puudumisel eeldatavalt saavutada.

| (152) | Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 9,5 protsendiline kasumimarginaal tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(152)

Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 9,5 protsendiline kasumimarginaal tootmiskuludele.

| (153) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlakstehtud (vt põhjendus 101) India koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid liidu turul. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendina kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(153)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlakstehtud (vt põhjendus 101) India koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid liidu turul. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendina kogu CIF-impordihinnast.

8.2.   Ajutised meetmed

| (154) | Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 12 lõike 1 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Indiast pärit impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks, mis vastaks madalamale subsiidiumi- ja kahjumarginaalide määrale. |
| --- | --- |

(154)

Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 12 lõike 1 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Indiast pärit impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks, mis vastaks madalamale subsiidiumi- ja kahjumarginaalide määrale.

| (155) | Eespool esitatu kohaselt kehtestati tasakaalustavad tollimaksumäärad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid ja subsiidiumimarginaale. Kavandatavad tasakaalustavate tollimaksude määrad on järgmised:








  Äriühing | Subsiidiumimarginaal | Kahjumarginaal | Kavandatav tasakaalustav tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd | 3,4 % | 28,6 % | 3,4 % |
| Venus rühm | 3,3 % | 45,9 % | 3,3 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |
| Koostööd tegevad valimisse kaasamata äriühingud | 4,0 % | 44,4 % | 4,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 4,3 % | 51,1 % | 4,3 % |

(155)

Eespool esitatu kohaselt kehtestati tasakaalustavad tollimaksumäärad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid ja subsiidiumimarginaale. Kavandatavad tasakaalustavate tollimaksude määrad on järgmised:

Äriühing

Subsiidiumimarginaal

Kahjumarginaal

Kavandatav tasakaalustav tollimaks

Chandan Steel Ltd

3,4 %

28,6 %

3,4 %

Venus rühm

3,3 %

45,9 %

3,3 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd

4,3 %

51,5 %

4,3 %

Koostööd tegevad valimisse kaasamata äriühingud

4,0 %

44,4 %

4,0 %

Kõik muud äriühingud

4,3 %

51,1 %

4,3 %

| (156) | Selle määrusega äriühingutele kinnitatavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning on toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(156)

Selle määrusega äriühingutele kinnitatavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning on toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (157) | Kõik taotlused kohaldada nimetatud äriühingute jaoks ettenähtud individuaalseid tasakaalustavaid tollimaksumäärasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (6) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige nimevahetuse või tootmis- või müügiüksusega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(157)

Kõik taotlused kohaldada nimetatud äriühingute jaoks ettenähtud individuaalseid tasakaalustavaid tollimaksumäärasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (6) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige nimevahetuse või tootmis- või müügiüksusega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

9.   TEAVITAMINE

| (158) | Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja, kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks märgitakse, et käesolevas määruses tehtud järeldused tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise kohta on esialgsed ning need võidakse lõplike järelduste tegemisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(158)

Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja, kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks märgitakse, et käesolevas määruses tehtud järeldused tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise kohta on esialgsed ning need võidakse lõplike järelduste tegemisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla kuuluvate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide (külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata, v. a ümmarguse ristlõikega, vähemalt 80 mm läbimõõduga) impordi suhtes.

2.   Ajutise tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,4 | AXXX |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,3 | AXXX |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra | 4,3 | AXXX |
| Lisas loetletud äriühingud | 4,0 | AXXX |
| Kõik muud äriühingud | 4,3 | AXXX |

Äriühing

Tollimaks (%)

TARICi lisakood

Chandan Steel Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,4

AXXX

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,3

AXXX

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra

4,3

AXXX

Lisas loetletud äriühingud

4,0

AXXX

Kõik muud äriühingud

4,3

AXXX

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 30 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 31 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päev pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse neli kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  ELT C 87, 1.4.2010, lk 17.

2

(3)  ELT C 87 A, 1.4.2010, lk 1.

3

(4)  Tärniga märgitud subsiidiumid on ekspordisubsiidiumid.

4

(5)  Rühma kaalutud keskmine.

5

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

6

---

LISA

Koostööd tegevad India eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse

TARICi lisakood AXXX

| Äriühingu nimi | Linn |
| --- | --- |
| Ambica Steel Ltd | New-Delhi |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Navi-Mumbai |
| Chase Bright Steel Ltd | Navi-Mumbai |
| D.H. Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Facor Steels Ltd | Nagpur |
| Global smelters Ltd | Kanpur |
| Indian Steel Works Ltd | Navi-Mumbai |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai |
| Laxcon Steels Ltd | Ahmedabad |
| Meltroll Engineering Pvt. Ltd | Mumbai |
| Mukand Ltd | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Mumbai |
| Panchmahal Steel Ltd | Kalol |
| Raajratna Metal Industries Ltd | Ahmedabad |
| Rimjhim Ispat Ltd | Kanpur |
| Sindia Steels Ltd | Mumbai |
| SKM Steels Ltd | Mumbai |
| Parekh Bright Bars Pvt. Ltd | Thane |
| Shah Alloys Ltd | Gandhinagar |

Äriühingu nimi

Linn

Ambica Steel Ltd

New-Delhi

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Navi-Mumbai

Chase Bright Steel Ltd

Navi-Mumbai

D.H. Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Facor Steels Ltd

Nagpur

Global smelters Ltd

Kanpur

Indian Steel Works Ltd

Navi-Mumbai

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai

Laxcon Steels Ltd

Ahmedabad

Meltroll Engineering Pvt. Ltd

Mumbai

Mukand Ltd

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Mumbai

Panchmahal Steel Ltd

Kalol

Raajratna Metal Industries Ltd

Ahmedabad

Rimjhim Ispat Ltd

Kanpur

Sindia Steels Ltd

Mumbai

SKM Steels Ltd

Mumbai

Parekh Bright Bars Pvt. Ltd

Thane

Shah Alloys Ltd

Gandhinagar

---

| 29.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/76

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1262/2010,

22. detsember 2010,

millega muudetakse määrusi (EL) nr 462/2010, (EL) nr 463/2010 ja (EL) nr 464/2010 Hispaaniasse ja Portugali imporditava maisi ning Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamist käsitlevate kvoodiaasta 2010 pakkumismenetluste sulgemise tähtaja ning nimetatud määruste kehtivusaja lõppemise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustega (EL) nr 462/2010, (2) (EL) nr 463/2010 (3) ja (EL) nr 464/2010 (4) avati pakkumismenetlused määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 kohaseks tollimaksu vähendamiseks vastavalt Hispaaniasse imporditava maisi, Portugali imporditava maisi ja Hispaaniasse imporditava sorgo puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustega (EL) nr 462/2010, (2) (EL) nr 463/2010 (3) ja (EL) nr 464/2010 (4) avati pakkumismenetlused määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 kohaseks tollimaksu vähendamiseks vastavalt Hispaaniasse imporditava maisi, Portugali imporditava maisi ja Hispaaniasse imporditava sorgo puhul.

| (2) | Ajavahemikus pakkumismenetluse avamise kuupäevast kuni 28. oktoobrini 2010 Hispaaniasse imporditud maisikogus, mille võib arvestada osaks vähendatud tollimaksuga imporditavast kvoodist ja millest on maha arvestatud komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1296/2008 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (5) artikli 2 lõike 1 kohaselt deklareeritud teravilja asendavate toodete kogused, katab kõigest 37 % kvoodist. Portugali imporditud maisikogus, mille võib arvestada osaks vähendatud tollimaksuga imporditavast kvoodist, katab 72 % kvoodist. Hispaaniasse imporditud maisikogus, mille võib arvestada osaks vähendatud tollimaksuga imporditavast kvoodist, katab kõigest 15 % kvoodist. Hispaania ja Portugali turutingimusi arvestades ei võimalda pakkumismenetluse jätkamine kuni 16. detsembrini 2010 importida kvootidega ettenähtud teraviljakoguseid. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikus pakkumismenetluse avamise kuupäevast kuni 28. oktoobrini 2010 Hispaaniasse imporditud maisikogus, mille võib arvestada osaks vähendatud tollimaksuga imporditavast kvoodist ja millest on maha arvestatud komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1296/2008 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (5) artikli 2 lõike 1 kohaselt deklareeritud teravilja asendavate toodete kogused, katab kõigest 37 % kvoodist. Portugali imporditud maisikogus, mille võib arvestada osaks vähendatud tollimaksuga imporditavast kvoodist, katab 72 % kvoodist. Hispaaniasse imporditud maisikogus, mille võib arvestada osaks vähendatud tollimaksuga imporditavast kvoodist, katab kõigest 15 % kvoodist. Hispaania ja Portugali turutingimusi arvestades ei võimalda pakkumismenetluse jätkamine kuni 16. detsembrini 2010 importida kvootidega ettenähtud teraviljakoguseid.

| (3) | Sellest tulenevalt tuleks pikendada pakkumismenetlust Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo tollimaksu vähendamiseks ning Portugali imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks kuni 2010. aasta kvootide täieliku ära kasutamiseni (kuid mitte kauem kui 2011. aasta maikuu lõpuni) vastavalt määruse (EÜ) nr 1296/2008 artikli 2 lõikele 2. Seepärast tuleb muuta määruste (EL) nr 462/2010, (EL) nr 463/2010 ja (EL) nr 464/2010 kehtivusaega. |
| --- | --- |

(3)

Sellest tulenevalt tuleks pikendada pakkumismenetlust Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo tollimaksu vähendamiseks ning Portugali imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks kuni 2010. aasta kvootide täieliku ära kasutamiseni (kuid mitte kauem kui 2011. aasta maikuu lõpuni) vastavalt määruse (EÜ) nr 1296/2008 artikli 2 lõikele 2. Seepärast tuleb muuta määruste (EL) nr 462/2010, (EL) nr 463/2010 ja (EL) nr 464/2010 kehtivusaega.

| (4) | Seega tuleks määrusi (EL) nr 462/2010, (EL) nr 463/2010 ja (EL) nr 464/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks määrusi (EL) nr 462/2010, (EL) nr 463/2010 ja (EL) nr 464/2010 vastavalt muuta.

| (5) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 462/2010 muutmine

Määrust (EL) nr 462/2010 muudetakse järgmiselt.

| a) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Pakkumismenetlus on avatud seni, kuni kvoot on lõpuni ära kasutatud, kuid mitte kauem kui 31. maini 2011. Pakkumismenetluse kestel korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi, mille raames on pakkumiste esitamise tähtaeg määratud kindlaks pakkumiskutse teadaandes.” |
| --- | --- |

a)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Pakkumismenetlus on avatud seni, kuni kvoot on lõpuni ära kasutatud, kuid mitte kauem kui 31. maini 2011. Pakkumismenetluse kestel korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi, mille raames on pakkumiste esitamise tähtaeg määratud kindlaks pakkumiskutse teadaandes.”

| b) | Artikli 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Määrus kaotab kehtivuse 31. mail 2011.” |
| --- | --- |

b)

Artikli 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Määrus kaotab kehtivuse 31. mail 2011.”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 463/2010 muutmine

Määrust (EL) nr 463/2010 muudetakse järgmiselt.

| a) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Pakkumismenetlus on avatud seni, kuni kvoot on lõpuni ära kasutatud, kuid mitte kauem kui 31. maini 2011. Pakkumismenetluse kestel korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi, mille raames on pakkumiste esitamise tähtaeg määratud kindlaks pakkumiskutse teadaandes.” |
| --- | --- |

a)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Pakkumismenetlus on avatud seni, kuni kvoot on lõpuni ära kasutatud, kuid mitte kauem kui 31. maini 2011. Pakkumismenetluse kestel korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi, mille raames on pakkumiste esitamise tähtaeg määratud kindlaks pakkumiskutse teadaandes.”

| b) | Artikli 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Määrus kaotab kehtivuse 31. mail 2011.” |
| --- | --- |

b)

Artikli 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Määrus kaotab kehtivuse 31. mail 2011.”

Artikkel 3

Määruse (EL) nr 464/2010 muutmine

Määrust (EL) nr 464/2010 muudetakse järgmiselt.

| a) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Pakkumismenetlus on avatud seni, kuni kvoot on lõpuni ära kasutatud, kuid mitte kauem kui 31. maini 2011. Pakkumismenetluse kestel korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi, mille raames on pakkumiste esitamise tähtaeg määratud kindlaks pakkumiskutse teadaandes.” |
| --- | --- |

a)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Pakkumismenetlus on avatud seni, kuni kvoot on lõpuni ära kasutatud, kuid mitte kauem kui 31. maini 2011. Pakkumismenetluse kestel korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi, mille raames on pakkumiste esitamise tähtaeg määratud kindlaks pakkumiskutse teadaandes.”

| b) | Artikli 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Määrus kaotab kehtivuse 31. mail 2011.” |
| --- | --- |

b)

Artikli 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Määrus kaotab kehtivuse 31. mail 2011.”

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 129, 28.5.2010, lk 58.

2

(3)  ELT L 129, 28.5.2010, lk 60.

3

(4)  ELT L 129, 28.5.2010, lk 62.

4

(5)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 57.

5

---

OTSUSED

| 29.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/78

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

22. detsember 2010,

millega muudetakse otsust EKP/2009/25 müntide emissiooni 2010. aasta mahu heakskiitmise kohta

(EKP/2010/32)

(2010/813/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 128 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) liikmesriikide, mille rahaühik on euro, (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) poolt emiteeritud müntide emissiooni mahu heakskiitmise ainuõigus. |
| --- | --- |

(1)

alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) liikmesriikide, mille rahaühik on euro, (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) poolt emiteeritud müntide emissiooni mahu heakskiitmise ainuõigus.

| (2) | 10. detsembri 2009. aasta otsusega EKP/2009/25 müntide emissiooni 2010. aasta mahu heakskiitmise kohta (1) kiitis EKP heaks ringluseks kavandatud euromüntide ja ringluseks mitte kavandatud euro meenemüntide kogumahu 2010. aastal, mille aluseks oli osalevate liikmesriikide poolt EKP-le esitatud prognoos euromüntide nõudluse arengu kohta 2010. aastal. |
| --- | --- |

(2)

10. detsembri 2009. aasta otsusega EKP/2009/25 müntide emissiooni 2010. aasta mahu heakskiitmise kohta (1) kiitis EKP heaks ringluseks kavandatud euromüntide ja ringluseks mitte kavandatud euro meenemüntide kogumahu 2010. aastal, mille aluseks oli osalevate liikmesriikide poolt EKP-le esitatud prognoos euromüntide nõudluse arengu kohta 2010. aastal.

| (3) | 26. novembril 2010 esitas Belgia rahandusministeerium taotluse suurendada Belgiale 2010. aastaks lubatud euromüntide mahtu 20 miljoni euro võrra, et katta ootamatut nõudlust müntide järele, ja EKP on selle taotluse rahuldanud. Seetõttu tuleb asendada tabel otsuse EKP/2009/25 artiklis 1, |
| --- | --- |

(3)

26. novembril 2010 esitas Belgia rahandusministeerium taotluse suurendada Belgiale 2010. aastaks lubatud euromüntide mahtu 20 miljoni euro võrra, et katta ootamatut nõudlust müntide järele, ja EKP on selle taotluse rahuldanud. Seetõttu tuleb asendada tabel otsuse EKP/2009/25 artiklis 1,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tabel otsuse EKP/2009/25 artiklis 1 asendatakse järgmisega:

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Ringluseks kavandatud müntide emissioon ja ringluseks mitte kavandatud meenemüntide emissioon 2010. aastal |
| Belgia | 125,2 |
| Saksamaa | 668,0 |
| Iirimaa | 43,0 |
| Kreeka | 55,0 |
| Hispaania | 210,0 |
| Prantsusmaa | 290,0 |
| Itaalia | 283,0 |
| Küpros | 18,1 |
| Luksemburg | 40,0 |
| Malta | 10,5 |
| Holland | 54,0 |
| Austria | 306,0 |
| Portugal | 50,0 |
| Sloveenia | 30,0 |
| Slovakkia | 62,0 |
| Soome | 60,0” |

(miljonit eurot)

Ringluseks kavandatud müntide emissioon ja ringluseks mitte kavandatud meenemüntide emissioon 2010. aastal

Belgia

125,2

Saksamaa

668,0

Iirimaa

43,0

Kreeka

55,0

Hispaania

210,0

Prantsusmaa

290,0

Itaalia

283,0

Küpros

18,1

Luksemburg

40,0

Malta

10,5

Holland

54,0

Austria

306,0

Portugal

50,0

Sloveenia

30,0

Slovakkia

62,0

Soome

60,0”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud osalevatele liikmesriikidele.

Frankfurt Maini ääres, 22. detsember 2010

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 7, 12.1.2010, lk 21.

1

---