# Eiropas Savienības L 332/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.332.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 332 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 16. decembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.332.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 332

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 16. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1185/2010 (2010. gada 13. decembris), ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam pēc tam, kad veikta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar 18. pantu Regulā (EK) Nr. 597/2009 | 1 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1186/2010 (2010. gada 13. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam pēc tam, kad veikta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1225/2009 | 17 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1187/2010 (2010. gada 13. decembris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes glifosāta importu | 31 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1188/2010 (2010. gada 15. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 33 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 1189/2010 (2010. gada 15. decembris), ar ko nosaka no 2010. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 35 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/776/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 15. decembris), ar ko groza Lēmumu 2004/211/EK attiecībā uz ierakstiem par Brazīliju, Kuveitu un Sīriju to trešo valstu un to daļu sarakstā, no kurām atļauj Eiropas Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un zirgu dzimtas dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8950)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/777/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 15. decembris), ar kuru groza Padomes Direktīvu 2008/90/EK, lai pagarinātu atkāpi, kas attiecas uz nosacījumiem augļaugu pavairošanas materiāla un augļaugu, kas paredzēti augļu ražošanai, importam no trešām valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8992) | 40 |
| | | 2010/778/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 15. decembris), ar ko groza Lēmumu 2006/944/EK, ar ko Kopienai un katrai dalībvalstij nosaka atbilstīgos emisiju līmeņus saskaņā ar Kioto protokolu un atbilstoši Padomes Lēmumam 2002/358/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 9009) | 41 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1185/2010 (2010. gada 13. decembris), ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam pēc tam, kad veikta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar 18. pantu Regulā (EK) Nr. 597/2009

1

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1186/2010 (2010. gada 13. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam pēc tam, kad veikta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1225/2009

17

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1187/2010 (2010. gada 13. decembris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes glifosāta importu

31

Komisijas Regula (ES) Nr. 1188/2010 (2010. gada 15. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

33

Komisijas Regula (ES) Nr. 1189/2010 (2010. gada 15. decembris), ar ko nosaka no 2010. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

35

LĒMUMI

2010/776/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 15. decembris), ar ko groza Lēmumu 2004/211/EK attiecībā uz ierakstiem par Brazīliju, Kuveitu un Sīriju to trešo valstu un to daļu sarakstā, no kurām atļauj Eiropas Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un zirgu dzimtas dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8950)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8950)

1

38

2010/777/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 15. decembris), ar kuru groza Padomes Direktīvu 2008/90/EK, lai pagarinātu atkāpi, kas attiecas uz nosacījumiem augļaugu pavairošanas materiāla un augļaugu, kas paredzēti augļu ražošanai, importam no trešām valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8992)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8992)

40

2010/778/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 15. decembris), ar ko groza Lēmumu 2006/944/EK, ar ko Kopienai un katrai dalībvalstij nosaka atbilstīgos emisiju līmeņus saskaņā ar Kioto protokolu un atbilstoši Padomes Lēmumam 2002/358/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 9009)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 9009)

41

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 159/10/COL (2010. gada 21. aprīlis) par papildu garantijām Norvēģijai attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu | 43 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 160/10/COL (2010. gada 21. aprīlis) par papildu garantijām Norvēģijai attiecībā uz Aujeski slimību | 45 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 97/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi) | 47 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 98/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi) | 48 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 99/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi) | 49 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 100/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) | 50 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 101/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) | 51 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 102/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma X pielikumu (Vispārīgi pakalpojumi) | 52 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 103/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 53 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 104/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 54 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 105/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 55 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 106/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 56 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 107/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 57 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 108/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 58 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 109/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XVIII pielikumu (Drošība un veselības aizsardzība darbā, darba tiesības, vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm) | 59 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 110/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 60 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 111/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 61 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 112/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 62 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 113/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības) | 63 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 159/10/COL (2010. gada 21. aprīlis) par papildu garantijām Norvēģijai attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu

43

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 160/10/COL (2010. gada 21. aprīlis) par papildu garantijām Norvēģijai attiecībā uz Aujeski slimību

45

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 97/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

47

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 98/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

48

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 99/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

49

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 100/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

50

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 101/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

51

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 102/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma X pielikumu (Vispārīgi pakalpojumi)

52

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 103/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

53

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 104/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

54

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 105/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

55

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 106/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

56

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 107/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

57

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 108/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

58

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 109/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XVIII pielikumu (Drošība un veselības aizsardzība darbā, darba tiesības, vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm)

59

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 110/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

60

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 111/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

61

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 112/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

62

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 113/2010 (2010. gada 1. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1185/2010

(2010. gada 13. decembris),

ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam pēc tam, kad veikta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar 18. pantu Regulā (EK) Nr. 597/2009

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,18. pantu un 22. panta 1., 2. un 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 (2) noteica galīgo kompensācijas maksājumu konkrētiem importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 90 90 (“galīgie kompensācijas pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 15,7 % apmērā, izņemot vienu uzņēmumu, kuram maksājuma likme bija 7 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 (2) noteica galīgo kompensācijas maksājumu konkrētiem importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 90 90 (“galīgie kompensācijas pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 15,7 % apmērā, izņemot vienu uzņēmumu, kuram maksājuma likme bija 7 %.

| (2) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētiem importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 90 90 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 0 % apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētiem importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 90 90 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 0 % apmērā.

| (3) | Pēc kompensācijas pasākumu ex officio daļējas starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1354/2008 (4) grozīja Regulu (EK) Nr. 1628/2004 un (EK) Nr. 1629/2004. Galīgo kompensācijas maksājumu grozīja un noteica 6,3 % un 7,0 % apmērā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet atlikušo maksājuma likmi noteica 7,2 % apmērā. Galīgo antidempinga maksājumu grozīja un noteica 9,4 % un 0 % apmērā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet atlikušo maksājuma likmi noteica 8,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc kompensācijas pasākumu ex officio daļējas starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1354/2008 (4) grozīja Regulu (EK) Nr. 1628/2004 un (EK) Nr. 1629/2004. Galīgo kompensācijas maksājumu grozīja un noteica 6,3 % un 7,0 % apmērā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet atlikušo maksājuma likmi noteica 7,2 % apmērā. Galīgo antidempinga maksājumu grozīja un noteica 9,4 % un 0 % apmērā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet atlikušo maksājuma likmi noteica 8,5 % apmērā.

2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (5) spēkā esošajiem galīgajiem kompensācijas pasākumiem, Komisija 2009. gada 18. jūnijā saņēma lūgumu sākt šo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Pieprasījumu iesniedza trīs Savienības ražotāji, kas ražo līdzīgu produktu, proti, Graftech International, SGL Carbon GmbH un Tokai ERFTCARBON GmbH (“pieprasījuma iesniedzēji”), kuri pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, Savienības konkrētu grafīta elektrodu sistēmu ražotāju. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (5) spēkā esošajiem galīgajiem kompensācijas pasākumiem, Komisija 2009. gada 18. jūnijā saņēma lūgumu sākt šo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Pieprasījumu iesniedza trīs Savienības ražotāji, kas ražo līdzīgu produktu, proti, Graftech International, SGL Carbon GmbH un Tokai ERFTCARBON GmbH (“pieprasījuma iesniedzēji”), kuri pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, Savienības konkrētu grafīta elektrodu sistēmu ražotāju.

| (5) | Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt subsidēšanas un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt subsidēšanas un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos.

| (6) | Pirms termiņbeigu pārskatīšanas sākuma un atbilstīgi pamatregulas 22. panta 1. punktam un 10. panta 7. punktam Komisija paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi atbilstīgi dokumentētu pieprasījumu veikt pārskatīšanu, un aicināja apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījumu un, abpusēji vienojoties, nonāktu pie risinājuma. Indijas valdība pieņēma piedāvājumu apspriesties, un apspriedes notika 2009. gada 16. septembrī. Apspriežu laikā neizdevās panākt savstarpēju vienošanos par risinājumu. Tomēr tika pienācīgi ņemtas vērā Indijas valdības iestāžu sniegtās piezīmes. |
| --- | --- |

(6)

Pirms termiņbeigu pārskatīšanas sākuma un atbilstīgi pamatregulas 22. panta 1. punktam un 10. panta 7. punktam Komisija paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi atbilstīgi dokumentētu pieprasījumu veikt pārskatīšanu, un aicināja apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījumu un, abpusēji vienojoties, nonāktu pie risinājuma. Indijas valdība pieņēma piedāvājumu apspriesties, un apspriedes notika 2009. gada 16. septembrī. Apspriežu laikā neizdevās panākt savstarpēju vienošanos par risinājumu. Tomēr tika pienācīgi ņemtas vērā Indijas valdības iestāžu sniegtās piezīmes.

3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (7) | Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2009. gada 17. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6) publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 18. pantam. |
| --- | --- |

(7)

Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2009. gada 17. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6) publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 18. pantam.

4.   Līdzīgas izmeklēšanas

| (8) | Komisija 2009. gada 17. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7) publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (8), attiecībā uz galīgajiem antidempinga pasākumiem. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2009. gada 17. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7) publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi 11. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (8), attiecībā uz galīgajiem antidempinga pasākumiem.

5.   Izmeklēšana

5.1.   Izmeklēšanas periods

| (9) | Izmeklēšana par subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(9)

Izmeklēšana par subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

5.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (10) | Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Kopienas ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un Indijas valdību. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Kopienas ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un Indijas valdību. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu.

| (11) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(11)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (12) | Ņemot vērā šķietami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu noskaidrot, vai ir jāizmanto parauga atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekšminētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 27. pantu 15 dienu laikā pēc pārskatīšanu sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr nepieteicās neviens nesaistītais importētājs. Tādēļ atlase nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā šķietami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu noskaidrot, vai ir jāizmanto parauga atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekšminētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 27. pantu 15 dienu laikā pēc pārskatīšanu sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr nepieteicās neviens nesaistītais importētājs. Tādēļ atlase nebija nepieciešama.

| (13) | Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām ieinteresētajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajam datumam. Atbildes tika saņemtas no trīs Savienības ražotāju grupām (proti, pieprasījuma iesniedzējiem), viena ražotāja eksportētāja un 17 lietotājiem, kā arī no Indijas valdības. Neviens importētājs nepieteicās atlases izveidē, un neviens cits importētājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(13)

Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām ieinteresētajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajam datumam. Atbildes tika saņemtas no trīs Savienības ražotāju grupām (proti, pieprasījuma iesniedzējiem), viena ražotāja eksportētāja un 17 lietotājiem, kā arī no Indijas valdības. Neviens importētājs nepieteicās atlases izveidē, un neviens cits importētājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā.

| (14) | Tikai viens no diviem zināmajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, proti, HEG Limited (“HEG”), pilnībā sadarbojās pārskatīšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Šajā sakarā būtu jāpiemin, ka sākotnējā izmeklēšanā pilnīgais oficiālais minētā uzņēmuma nosaukums bija Hindustan Electro Graphite Limited. Vēlāk uzņēmums nomainīja nosaukumu uz HEG Limited. Otrs ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, proti, Graphite India Limited (“GIL”), nolēma nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(14)

Tikai viens no diviem zināmajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, proti, HEG Limited (“HEG”), pilnībā sadarbojās pārskatīšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Šajā sakarā būtu jāpiemin, ka sākotnējā izmeklēšanā pilnīgais oficiālais minētā uzņēmuma nosaukums bija Hindustan Electro Graphite Limited. Vēlāk uzņēmums nomainīja nosaukumu uz HEG Limited. Otrs ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, proti, Graphite India Limited (“GIL”), nolēma nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem šajā izmeklēšanā.

| (15) | Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:






  a) | ražotāji Savienībā:






  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden un Meitingen, Vācija, |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:

a)

ražotāji Savienībā:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden un Meitingen, Vācija,

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Šveice, |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Šveice,

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spānija, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spānija,

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Vācija; |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Vācija;

| b) | ražotājs eksportētājs Indijā:






  — | HEG Limited, Bhopal; |
| --- | --- | --- |

b)

ražotājs eksportētājs Indijā:

—

HEG Limited, Bhopal;

| c) | Indijas valdība. |
| --- | --- |

c)

Indijas valdība.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (16) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., tādi Indijas izcelsmes grafīta elektrodi, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai lielāks un elektriskā pretestība ir 6,0 μ.Ω.m vai mazāka, un uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotie savienotāji, uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(16)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., tādi Indijas izcelsmes grafīta elektrodi, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai lielāks un elektriskā pretestība ir 6,0 μ.Ω.m vai mazāka, un uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotie savienotāji, uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi (“attiecīgais ražojums”).

| (17) | Izmeklēšanā apstiprinājās, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko ražotājs eksportētājs ražo un pārdod iekšzemes tirgū Indijā, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši lietošanas veidi, tādēļ tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšanā apstiprinājās, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko ražotājs eksportētājs ražo un pārdod iekšzemes tirgū Indijā, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši lietošanas veidi, tādēļ tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta izpratnē.

C.   SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievads

| (18) | Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika pētītas turpmāk minētās shēmas, kuras, kā domājams, ietver subsīdiju piešķiršanu. | Valsts mēroga shēmas







  a) | Iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”) |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika pētītas turpmāk minētās shēmas, kuras, kā domājams, ietver subsīdiju piešķiršanu.

Valsts mēroga shēmas

a)

Iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”)

| b) | Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”) |
| --- | --- |

b)

Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

| c) | Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”) |
| --- | --- |

c)

Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

| | Reģionālās shēmas







  d) | Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojuma shēma (“EDES”) |
| --- | --- | --- |

Reģionālās shēmas

d)

Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojuma shēma (“EDES”)

| (19) | Iepriekš a) līdz c) punktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tās ir apkopotas “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Divi ārējās tirdzniecības politikas dokumenti ir saistīti ar šajā gadījumā minēto PIP, t. i., ārējās tirdzniecības politika 04-09 un ārējās tirdzniecības politika 09-14. Pēdējais dokuments stājās spēkā 2009. gada aprīlī. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ārējās tirdzniecības politiku 04-09 un ārējās tirdzniecības politiku 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (attiecīgi “HOP I 04-09” un “HOP I 09-14”). Arī Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta. |
| --- | --- |

(19)

Iepriekš a) līdz c) punktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tās ir apkopotas “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Divi ārējās tirdzniecības politikas dokumenti ir saistīti ar šajā gadījumā minēto PIP, t. i., ārējās tirdzniecības politika 04-09 un ārējās tirdzniecības politika 09-14. Pēdējais dokuments stājās spēkā 2009. gada aprīlī. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ārējās tirdzniecības politiku 04-09 un ārējās tirdzniecības politiku 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (attiecīgi “HOP I 04-09” un “HOP I 09-14”). Arī Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.

| (20) | Iepriekš d) punktā minēto shēmu pārvalda Madjas Pradešas (Madhya Pradesh) štata iestādes. |
| --- | --- |

(20)

Iepriekš d) punktā minēto shēmu pārvalda Madjas Pradešas (Madhya Pradesh) štata iestādes.

2.   Iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”)

| (21) | Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no IAS shēmas PIP. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no IAS shēmas PIP. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.

3.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

a)   Juridiskais pamats

| (22) | Sīkāks DEPBS apraksts sniegts ārējās tirdzniecības politikas 04-09 un ārējās tirdzniecības politikas 09-14 4.3. punktā un “HOP I 04-09” un “HOP I 09-14” dokumenta 4. nodaļā. |
| --- | --- |

(22)

Sīkāks DEPBS apraksts sniegts ārējās tirdzniecības politikas 04-09 un ārējās tirdzniecības politikas 09-14 4.3. punktā un “HOP I 04-09” un “HOP I 09-14” dokumenta 4. nodaļā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (23) | Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot. |
| --- | --- |

(23)

Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot.

c)   DEPBS īstenošana praksē

| (24) | Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot DEPBS, var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas DEPBS procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes nosaka, pamatojoties uz ievešanas/izvešanas normām (“SION”), kas ir norma, kurā ņem vērā paredzēto importēto resursu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts. |
| --- | --- |

(24)

Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot DEPBS, var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas DEPBS procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes nosaka, pamatojoties uz ievešanas/izvešanas normām (“SION”), kas ir norma, kurā ņem vērā paredzēto importēto resursu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts.

| (25) | Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Veicot eksporta darījumu, eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preci varētu eksportēt, nosūtīšanas procedūras gaitā Indijas muitas iestādes izsniedz eksportpreču transportēšanas izziņu. Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas eksportētājam jāsaņem par šo eksporta darījumu. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību tas iegūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu koriģēt iegūtā labuma apmēru. |
| --- | --- |

(25)

Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Veicot eksporta darījumu, eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preci varētu eksportēt, nosūtīšanas procedūras gaitā Indijas muitas iestādes izsniedz eksportpreču transportēšanas izziņu. Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas eksportētājam jāsaņem par šo eksporta darījumu. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību tas iegūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu koriģēt iegūtā labuma apmēru.

| (26) | Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces, ko var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 12 mēnešus pēc izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

(26)

Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces, ko var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 12 mēnešus pēc izsniegšanas dienas.

| (27) | Pieteikumi DEPBS kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. De facto, lai pieteiktos DEPBS kredītiem, nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04-09 un 09-14 4.47. nodaļā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 un 09-14 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības). |
| --- | --- |

(27)

Pieteikumi DEPBS kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. De facto, lai pieteiktos DEPBS kredītiem, nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04-09 un 09-14 4.47. nodaļā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 un 09-14 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).

| (28) | Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, šo shēmu izmantoja PIP. |
| --- | --- |

(28)

Tika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, šo shēmu izmantoja PIP.

d)   Secinājumi attiecībā uz DEPBS

| (29) | DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finanšu ieguldījums, jo šo kredītu galu galā izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(29)

DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finanšu ieguldījums, jo šo kredītu galu galā izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti.

| (30) | Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(30)

Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

| (31) | Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, kā to pieprasīja Indijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētās produkcijas ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības iegūt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tādējādi pat eksportētāji, kas visas izejvielas sagādā iekšzemē un neimportē nevienu preci, ko var izmantot kā izejvielas, vēl aizvien ir tiesīgi saņemt labumus saskaņā ar DEPBS. |
| --- | --- |

(31)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, kā to pieprasīja Indijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētās produkcijas ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības iegūt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tādējādi pat eksportētāji, kas visas izejvielas sagādā iekšzemē un neimportē nevienu preci, ko var izmantot kā izejvielas, vēl aizvien ir tiesīgi saņemt labumus saskaņā ar DEPBS.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (32) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamu subsīdiju apjoms tika aprēķināts kā labums, ko gūst saņēmējs un ko konstatēja PIP. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamu subsīdiju apjoms tika aprēķināts kā labums, ko gūst saņēmējs un ko konstatēja PIP. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.

| (33) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pareizi novērtēt labumu saskaņā ar DEPBS kā kredītsummu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu visā PIP. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pareizi novērtēt labumu saskaņā ar DEPBS kā kredītsummu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu visā PIP.

| (34) | Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka viņu gadījumā visi saņemtie DEPBS kredīti tika izmantoti, lai importētu materiālus, kurus izmantoja tikai attiecīgā ražojuma ražošanā, lai gan principā ir atļauts tos pārdot vai izmantot, lai importētu citus materiālus. Uzņēmums apgalvoja, ka DEPBS attiecīgi bija parasta nodokļu atmaksāšanas sistēma un ka būtu jākompensē tikai pārmērīgās atlaides. Tomēr šī prasība ir jānoraida, jo, kā skaidrots 31. apsvērumā, DEPBS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu; to atzinusi arī Indijas valdība. Tādēļ nav būtiski, ko eksportētājs faktiski dara ar atļaujām, ko tas ieguvis, izmantojot šo shēmu. Eksportētājs iegūst neatsaucamas tiesības gūt labumu brīdī, kad tiek veikts eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu, nevis tad, kad tas vēlāk izmanto atļauju. |
| --- | --- |

(34)

Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka viņu gadījumā visi saņemtie DEPBS kredīti tika izmantoti, lai importētu materiālus, kurus izmantoja tikai attiecīgā ražojuma ražošanā, lai gan principā ir atļauts tos pārdot vai izmantot, lai importētu citus materiālus. Uzņēmums apgalvoja, ka DEPBS attiecīgi bija parasta nodokļu atmaksāšanas sistēma un ka būtu jākompensē tikai pārmērīgās atlaides. Tomēr šī prasība ir jānoraida, jo, kā skaidrots 31. apsvērumā, DEPBS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu; to atzinusi arī Indijas valdība. Tādēļ nav būtiski, ko eksportētājs faktiski dara ar atļaujām, ko tas ieguvis, izmantojot šo shēmu. Eksportētājs iegūst neatsaucamas tiesības gūt labumu brīdī, kad tiek veikts eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu, nevis tad, kad tas vēlāk izmanto atļauju.

| (35) | Ja tika saņemts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bija jāveic subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no apstiprinātā kredīta apjoma, tādējādi nonākot pie subsīdiju summas (skaitītājs) atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(35)

Ja tika saņemts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bija jāveic subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no apstiprinātā kredīta apjoma, tādējādi nonākot pie subsīdiju summas (skaitītājs) atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam.

| (36) | Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP, kas aprēķinā parādās kā attiecīgās summas dalītājs, jo subsīdijas ir saistītas ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirtas, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(36)

Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP, kas aprēķinā parādās kā attiecīgās summas dalītājs, jo subsīdijas ir saistītas ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirtas, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (37) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 5,7 %. |
| --- | --- |

(37)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 5,7 %.

4.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

a)   Juridiskais pamats

| (38) | Sīkāks EPCGS apraksts sniegts ārējās tirdzniecības politikas 04-09 un ārējās tirdzniecības politikas 09-14 5. nodaļā un “HOP I 04-09” un “HOP I 09-14” dokumenta 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(38)

Sīkāks EPCGS apraksts sniegts ārējās tirdzniecības politikas 04-09 un ārējās tirdzniecības politikas 09-14 5. nodaļā un “HOP I 04-09” un “HOP I 09-14” dokumenta 5. nodaļā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (39) | Ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz atbalstu, ir tiesīgi izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(39)

Ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz atbalstu, ir tiesīgi izmantot šo shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (40) | Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un – kopš 2003. gada aprīļa – arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi 5 %, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam piemēroja spēkā esošo nodokļa likmi 11 % apmērā (ieskaitot 10 % piemaksu) un augstas vērtības importa gadījumos piemēroja nulles nodokļa likmi. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā periodā ir jāizmanto noteikta daudzuma eksporta preču ražošanai. Saskaņā ar jauno ārējās tirdzniecības politiku 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt ar nulles nodokļa likmi atbilstīgi EPCGS, bet tādā gadījumā periods eksporta pienākuma izpildei ir īsāks. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un – kopš 2003. gada aprīļa – arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi 5 %, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam piemēroja spēkā esošo nodokļa likmi 11 % apmērā (ieskaitot 10 % piemaksu) un augstas vērtības importa gadījumos piemēroja nulles nodokļa likmi. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā periodā ir jāizmanto noteikta daudzuma eksporta preču ražošanai. Saskaņā ar jauno ārējās tirdzniecības politiku 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt ar nulles nodokļa likmi atbilstīgi EPCGS, bet tādā gadījumā periods eksporta pienākuma izpildei ir īsāks.

| (41) | EPCGS atļaujas turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS atļaujas turētājam. |
| --- | --- |

(41)

EPCGS atļaujas turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS atļaujas turētājam.

| (42) | Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, šo shēmu izmantoja PIP. |
| --- | --- |

(42)

Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, šo shēmu izmantoja PIP.

d)   Secinājums par EPCGS

| (43) | EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādu Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāmaksā. Bez tam muitas nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo ievedmuitas nodokļu ietaupījums uzlabo uzņēmuma likviditāti. |
| --- | --- |

(43)

EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādu Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāmaksā. Bez tam muitas nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo ievedmuitas nodokļu ietaupījums uzlabo uzņēmuma likviditāti.

| (44) | Turklāt pēc likuma EPCGS shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka EPCGS subsīdijas attiecībā uz ražošanas līdzekļu iegādi, ja eksporta pienākums bija izpildīts jau pirms PIP, vairs nevajadzētu uzskatīt par atkarīgām no eksporta izpildes. Tādēļ tās vairs nevajadzētu uzskatīt par īpašām subsīdijām un tās nebūtu jākompensē. Tomēr šī prasība bija jānoraida. Ir jāuzsver, ka subsīdijas nosacījums bija eksporta izpilde, proti, tā nebūtu piešķirta, ja uzņēmums nebūtu uzņēmies noteiktus eksporta pienākumus. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt pēc likuma EPCGS shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka EPCGS subsīdijas attiecībā uz ražošanas līdzekļu iegādi, ja eksporta pienākums bija izpildīts jau pirms PIP, vairs nevajadzētu uzskatīt par atkarīgām no eksporta izpildes. Tādēļ tās vairs nevajadzētu uzskatīt par īpašām subsīdijām un tās nebūtu jākompensē. Tomēr šī prasība bija jānoraida. Ir jāuzsver, ka subsīdijas nosacījums bija eksporta izpilde, proti, tā nebūtu piešķirta, ja uzņēmums nebūtu uzņēmies noteiktus eksporta pienākumus.

| (45) | EPCGS shēmu nevar uzskatīt par atļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietotāju atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek izmantoti eksporta produkcijas ražošanā. |
| --- | --- |

(45)

EPCGS shēmu nevar uzskatīt par atļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietotāju atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek izmantoti eksporta produkcijas ražošanā.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (46) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par periodu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma periodam attiecīgajā nozarē. Šai summai tika pieskaitīti procenti, lai parādītu laika gaitā iegūtā labuma kopējo vērtību. Uzskatīja, ka PIP Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par periodu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma periodam attiecīgajā nozarē. Šai summai tika pieskaitīti procenti, lai parādītu laika gaitā iegūtā labuma kopējo vērtību. Uzskatīja, ka PIP Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme.

| (47) | Ievērojot pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu, šis subsīdijas apjoms ir sadalīts uz eksporta apgrozījumu PIP un aprēķinā parādās kā attiecīgās summas dalītājs, jo subsidēšana ir atkarīga no eksporta darbības. |
| --- | --- |

(47)

Ievērojot pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu, šis subsīdijas apjoms ir sadalīts uz eksporta apgrozījumu PIP un aprēķinā parādās kā attiecīgās summas dalītājs, jo subsidēšana ir atkarīga no eksporta darbības.

| (48) | Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija 0,9 %. |
| --- | --- |

(48)

Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija 0,9 %.

5.   Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojuma shēma (“EDES”) – Madjas Pradešas štata reģionālā shēma

| (49) | Atbilstīgi 2004. gada Rūpniecības veicināšanas politikai Madjas Pradešas štats piedāvā atbrīvojumu no elektroenerģijas nodokļa rūpniecības uzņēmumiem, kuri iegulda elektroenerģijas ražošanā pašu patēriņam. |
| --- | --- |

(49)

Atbilstīgi 2004. gada Rūpniecības veicināšanas politikai Madjas Pradešas štats piedāvā atbrīvojumu no elektroenerģijas nodokļa rūpniecības uzņēmumiem, kuri iegulda elektroenerģijas ražošanā pašu patēriņam.

a)   Juridiskais pamats

| (50) | Detalizēts apraksts par EDES ir sniegts Madjas Pradešas štata valdības 2006. gada 21. jūlija paziņojumā Nr. 29 un 2006. gada 12. jūlija pavēles Nr. 4238-XIII-2006 C pielikumā. |
| --- | --- |

(50)

Detalizēts apraksts par EDES ir sniegts Madjas Pradešas štata valdības 2006. gada 21. jūlija paziņojumā Nr. 29 un 2006. gada 12. jūlija pavēles Nr. 4238-XIII-2006 C pielikumā.

b)   Atbilstības kritēriji

| (51) | Šo shēmu var izmantot visi ražotāji, kas iegulda noteiktu kapitāla daļu spēkstaciju izveidē Madjas Pradešas štatā. |
| --- | --- |

(51)

Šo shēmu var izmantot visi ražotāji, kas iegulda noteiktu kapitāla daļu spēkstaciju izveidē Madjas Pradešas štatā.

c)   Īstenošana praksē

| (52) | EDES atbrīvo no elektroenerģijas nodokļa (kas ir vietējs tirdzniecības nodoklis Madjas Pradešas štatā) maksāšanas uzņēmumus, kuri ieguldījuši noteiktu kapitāla summu spēkstacijas būvniecībā. Atbrīvojumu piešķir uz noteiktu laiku atkarībā no ieguldījuma vērtības. Shēmas mērķis ir attīstīt infrastruktūru, jo valstij piederošās spēkstacijas nespēj nodrošināt uzņēmumiem attiecīgajā apgabalā pietiekamus elektroenerģijas resursus. Nodokļu atbrīvojumu piešķir tikai tad, ja enerģiju izmanto pašu vajadzībām. |
| --- | --- |

(52)

EDES atbrīvo no elektroenerģijas nodokļa (kas ir vietējs tirdzniecības nodoklis Madjas Pradešas štatā) maksāšanas uzņēmumus, kuri ieguldījuši noteiktu kapitāla summu spēkstacijas būvniecībā. Atbrīvojumu piešķir uz noteiktu laiku atkarībā no ieguldījuma vērtības. Shēmas mērķis ir attīstīt infrastruktūru, jo valstij piederošās spēkstacijas nespēj nodrošināt uzņēmumiem attiecīgajā apgabalā pietiekamus elektroenerģijas resursus. Nodokļu atbrīvojumu piešķir tikai tad, ja enerģiju izmanto pašu vajadzībām.

| (53) | Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, šo shēmu izmantoja PIP. |
| --- | --- |

(53)

Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, šo shēmu izmantoja PIP.

d)   Secinājums par EDES

| (54) | EDES nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Atbrīvojums no nodokļa ir Madjas Pradešas štata valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina tās nodokļu ieņēmumus, kas būtu saņemami pretējā gadījumā. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, ko ietaupa uz elektroenerģijas iegādi, uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(54)

EDES nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Atbrīvojums no nodokļa ir Madjas Pradešas štata valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina tās nodokļu ieņēmumus, kas būtu saņemami pretējā gadījumā. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, ko ietaupa uz elektroenerģijas iegādi, uzlabo tā likviditāti.

| (55) | EDES nav juridiski atkarīga no eksporta darbības. Turklāt tā nav juridiski ierobežota noteiktos ģeogrāfiskajos apgabalos Madjas Pradešas štatā vai tikai attiecībā uz dažiem uzņēmumiem vai nozares daļām. Tādēļ ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka šo shēmu nevajadzētu uzskatīt par īpašu un tādēļ tā nebūtu jākompensē, jo tās izmantošanas pamatā ir objektīvi un neitrāli ekonomiskie kritēriji. |
| --- | --- |

(55)

EDES nav juridiski atkarīga no eksporta darbības. Turklāt tā nav juridiski ierobežota noteiktos ģeogrāfiskajos apgabalos Madjas Pradešas štatā vai tikai attiecībā uz dažiem uzņēmumiem vai nozares daļām. Tādēļ ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka šo shēmu nevajadzētu uzskatīt par īpašu un tādēļ tā nebūtu jākompensē, jo tās izmantošanas pamatā ir objektīvi un neitrāli ekonomiskie kritēriji.

| (56) | Tomēr, tā kā Madjas Pradešas štata valdība nesadarbojās, Komisija nespēja izdarīt konkrētus secinājumus par šo shēmu attiecībā uz šā tiesību akta specifiku un praktisko piemērošanu, kā arī attiecībā uz rīcības brīvību, kāda ir piešķīrējai iestādei, lemjot par pieteikumiem. Faktiski nevar skaidri konstatēt, vai ir izpildīts 4. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts, jo nevarēja noteikt, ka Madjas Pradešas štata valdība piemēroja objektīvus kritērijus vai nosacījumus subsīdijas piešķiršanai. Tādēļ, lai gan ir pierādīts, ka shēma nav specifiska no likuma viedokļa, vēl joprojām nav skaidrs, vai tā ir specifiska de facto. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu un 4. panta 2. punkta ceturto daļu. |
| --- | --- |

(56)

Tomēr, tā kā Madjas Pradešas štata valdība nesadarbojās, Komisija nespēja izdarīt konkrētus secinājumus par šo shēmu attiecībā uz šā tiesību akta specifiku un praktisko piemērošanu, kā arī attiecībā uz rīcības brīvību, kāda ir piešķīrējai iestādei, lemjot par pieteikumiem. Faktiski nevar skaidri konstatēt, vai ir izpildīts 4. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts, jo nevarēja noteikt, ka Madjas Pradešas štata valdība piemēroja objektīvus kritērijus vai nosacījumus subsīdijas piešķiršanai. Tādēļ, lai gan ir pierādīts, ka shēma nav specifiska no likuma viedokļa, vēl joprojām nav skaidrs, vai tā ir specifiska de facto. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu un 4. panta 2. punkta ceturto daļu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (57) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas apjomu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto tirdzniecības nodokli par elektroenerģiju, kas iegādāta PIP (skaitītājs), un uzņēmuma kopējo tirdzniecības apgrozījumu (saucējs), jo EDES nav atkarīga no eksporta darbības, turklāt elektroenerģijas izmantošana nav ierobežota, proti, to var izmantot arī citiem mērķiem, nevis tikai attiecīgā ražojuma ražošanā. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas apjomu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto tirdzniecības nodokli par elektroenerģiju, kas iegādāta PIP (skaitītājs), un uzņēmuma kopējo tirdzniecības apgrozījumu (saucējs), jo EDES nav atkarīga no eksporta darbības, turklāt elektroenerģijas izmantošana nav ierobežota, proti, to var izmantot arī citiem mērķiem, nevis tikai attiecīgā ražojuma ražošanā.

| (58) | Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija 0,5 %. |
| --- | --- |

(58)

Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija 0,5 %.

6.   Kompensējamu subsīdiju apmērs

| (59) | Procentuāli izteiktais kompensējamo subsīdiju apjoms, kas noteikts saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, izmeklēšanai pakļautajam ražotājam eksportētājam bija 7,1 %. Šie subsidēšanas apmēri pārsniedz minimālo robežu, kas minēta pamatregulas 14. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(59)

Procentuāli izteiktais kompensējamo subsīdiju apjoms, kas noteikts saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, izmeklēšanai pakļautajam ražotājam eksportētājam bija 7,1 %. Šie subsidēšanas apmēri pārsniedz minimālo robežu, kas minēta pamatregulas 14. panta 5. punktā.

| (60) | Pašreizējā procedūrā konstatētais subsidēšanas līmenis atbilst 7,2 % subsidēšanas līmenim, ko konstatēja tam pašam ražotājam eksportētājam pēdējā starpposma pārskatā. |
| --- | --- |

(60)

Pašreizējā procedūrā konstatētais subsidēšanas līmenis atbilst 7,2 % subsidēšanas līmenim, ko konstatēja tam pašam ražotājam eksportētājam pēdējā starpposma pārskatā.

| (61) | Tāpēc uzskata, ka, ievērojot pamatregulas 18. pantu, PIP subsidēšana turpinājās.










  SHĒMAS | IAS | DEPBS | EPCGS | EDES | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG Ltd | Nulle | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % |

(61)

Tāpēc uzskata, ka, ievērojot pamatregulas 18. pantu, PIP subsidēšana turpinājās.

SHĒMAS

IAS

DEPBS

EPCGS

EDES

Kopā

HEG Ltd

Nulle

5,7 %

0,9 %

0,5 %

7,1 %

7.   Secinājumi par subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

| (62) | Ievērojot pamatregulas 18. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās radītu iespējamību, ka subsidēšana turpināsies vai atkārtosies. |
| --- | --- |

(62)

Ievērojot pamatregulas 18. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās radītu iespējamību, ka subsidēšana turpināsies vai atkārtosies.

| (63) | Attiecībā uz šo ir jāatgādina, ka sadarbojās tikai viens no diviem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. Tika konstatēts, ka PIP ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, turpināja izmantot kompensējamo subsīdiju piedāvātās priekšrocības, ko nodrošināja Indijas iestādes. Iepriekš analizētās subsīdiju shēmas piešķir atkārtotus labumus, un nepastāv norādes, ka šīs programmas paredzamā nākotnē varētu tikt pārtrauktas vai mainītas vai ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, vairs nesaņems labumu, izmantojot šīs shēmas. Minētās shēmas vēl joprojām ietilpst ārējās tirdzniecības politikā 09-14. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz šo ir jāatgādina, ka sadarbojās tikai viens no diviem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. Tika konstatēts, ka PIP ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, turpināja izmantot kompensējamo subsīdiju piedāvātās priekšrocības, ko nodrošināja Indijas iestādes. Iepriekš analizētās subsīdiju shēmas piešķir atkārtotus labumus, un nepastāv norādes, ka šīs programmas paredzamā nākotnē varētu tikt pārtrauktas vai mainītas vai ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, vairs nesaņems labumu, izmantojot šīs shēmas. Minētās shēmas vēl joprojām ietilpst ārējās tirdzniecības politikā 09-14.

| (64) | Attiecībā uz otru zināmo Indijas ražotāju eksportētāju no pārskatīšanas pieprasījuma izriet, ka tas turpina izmantot iepriekš tekstā analizētās subsīdiju shēmas. Nav pieejama informācija par pretējo. Tādēļ ir secināts, ka turpinās subsidēšana valsts mērogā. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz otru zināmo Indijas ražotāju eksportētāju no pārskatīšanas pieprasījuma izriet, ka tas turpina izmantot iepriekš tekstā analizētās subsīdiju shēmas. Nav pieejama informācija par pretējo. Tādēļ ir secināts, ka turpinās subsidēšana valsts mērogā.

| (65) | Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, tiek secināts, ka subsidēšana turpinājās PIP un ka, iespējams, turpināsies arī nākotnē. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, tiek secināts, ka subsidēšana turpinājās PIP un ka, iespējams, turpināsies arī nākotnē.

| (66) | Tā kā tika pierādīts, ka subsidēšana turpinājās PIP un, iespējams, turpināsies, jautājums par atkārtotas subsidēšanas atkārtošanās iespējamību nav būtisks. |
| --- | --- |

(66)

Tā kā tika pierādīts, ka subsidēšana turpinājās PIP un, iespējams, turpināsies, jautājums par atkārtotas subsidēšanas atkārtošanās iespējamību nav būtisks.

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

1.   Savienības ražošana

| (67) | Savienībā līdzīgu ražojumu izgatavo pieci uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kuru produkcijas izlaide uzskatāma par līdzīgā ražojuma kopapjomu Savienībā pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(67)

Savienībā līdzīgu ražojumu izgatavo pieci uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kuru produkcijas izlaide uzskatāma par līdzīgā ražojuma kopapjomu Savienībā pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Savienības ražošanas nozare

| (68) | Divas no piecām uzņēmumu grupām neatbalstīja iesniegto pieprasījumu un nesadarbojās pārskatīšanas izmeklēšanā, proti, nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Sūdzību iesniedza šādas trīs ražotāju grupas, kas arī piekrita sadarboties: Graftech International, SGL Carbon GmbH un Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(68)

Divas no piecām uzņēmumu grupām neatbalstīja iesniegto pieprasījumu un nesadarbojās pārskatīšanas izmeklēšanā, proti, nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Sūdzību iesniedza šādas trīs ražotāju grupas, kas arī piekrita sadarboties: Graftech International, SGL Carbon GmbH un Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (69) | Šīs trīs ražotāju grupas veido lielāko daļu līdzīgā produkta kopējās produkcijas Savienībā, jo tās ražo vairāk nekā 90 % konkrētu grafīta elektrodu sistēmu kopējā Savienības produkcijā, kā minēts 4. apsvērumā. Tāpēc var uzskatīt, ka tās veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tās būs “Savienības ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(69)

Šīs trīs ražotāju grupas veido lielāko daļu līdzīgā produkta kopējās produkcijas Savienībā, jo tās ražo vairāk nekā 90 % konkrētu grafīta elektrodu sistēmu kopējā Savienības produkcijā, kā minēts 4. apsvērumā. Tāpēc var uzskatīt, ka tās veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tās būs “Savienības ražošanas nozare”.

E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Ievada piezīme

| (70) | Ņemot vērā to, ka šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens attiecīgā ražojuma Indijas ražotājs eksportētājs, dati par Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu uz Savienību nav norādīti ar precīziem skaitļiem, lai nodrošinātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 29. pantu. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā to, ka šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens attiecīgā ražojuma Indijas ražotājs eksportētājs, dati par Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu uz Savienību nav norādīti ar precīziem skaitļiem, lai nodrošinātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 29. pantu.

| (71) | Stāvoklis grafīta elektrodu nozarē ir cieši saistīts ar stāvokli tērauda nozarē, jo grafīta elektrodus galvenokārt izmanto elektrotehniskā tērauda nozarē. Šajā sakarā jāatzīmē, ka 2007. gadā un 2008. gada pirmajos trīs ceturkšņos bija ļoti labvēlīgi tirgus apstākļi tērauda nozarē un attiecīgi arī grafīta elektrodu nozarē. |
| --- | --- |

(71)

Stāvoklis grafīta elektrodu nozarē ir cieši saistīts ar stāvokli tērauda nozarē, jo grafīta elektrodus galvenokārt izmanto elektrotehniskā tērauda nozarē. Šajā sakarā jāatzīmē, ka 2007. gadā un 2008. gada pirmajos trīs ceturkšņos bija ļoti labvēlīgi tirgus apstākļi tērauda nozarē un attiecīgi arī grafīta elektrodu nozarē.

| (72) | Būtu jāpiemin, ka grafīta elektrodu pārdošanas apjomu izmaiņas notiek vairāk vai mazāk saskaņā ar tērauda ražošanas apjomiem. Tomēr grafīta elektrodu piegādes līgumus, nosakot cenu un daudzumu, parasti slēdz uz 6–12 mēnešu periodiem. Tādēļ parasti ir nobīde laikā starp pārdošanas apjoma izmaiņām, kas saistītas ar pieprasījuma izmaiņām, un secīgu ietekmi uz cenām. |
| --- | --- |

(72)

Būtu jāpiemin, ka grafīta elektrodu pārdošanas apjomu izmaiņas notiek vairāk vai mazāk saskaņā ar tērauda ražošanas apjomiem. Tomēr grafīta elektrodu piegādes līgumus, nosakot cenu un daudzumu, parasti slēdz uz 6–12 mēnešu periodiem. Tādēļ parasti ir nobīde laikā starp pārdošanas apjoma izmaiņām, kas saistītas ar pieprasījuma izmaiņām, un secīgu ietekmi uz cenām.

2.   Patēriņš Savienības tirgū

| (73) | Ražojuma patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdotajiem apjomiem Savienības tirgū, uz citu Savienībā strādājošu ražotāju pārdošanas apjomu aplēsēm Savienības tirgū, Eurostat datiem par importu un datiem, kas apkopoti saskaņā ar pamatregulas 24. panta 6. punktu. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā (9), dažus datus par importu neņēma vērā, jo, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tie neattiecās uz izmeklējamo ražojumu. |
| --- | --- |

(73)

Ražojuma patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdotajiem apjomiem Savienības tirgū, uz citu Savienībā strādājošu ražotāju pārdošanas apjomu aplēsēm Savienības tirgū, Eurostat datiem par importu un datiem, kas apkopoti saskaņā ar pamatregulas 24. panta 6. punktu. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā (9), dažus datus par importu neņēma vērā, jo, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tie neattiecās uz izmeklējamo ražojumu.

| (74) | No 2006. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās gandrīz par 25 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz PIP. Būtu jāpiemin, ka, pateicoties ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem attiecīgā perioda sākumā, Savienības patēriņš bija ļoti liels un ka no sākotnējā izmeklēšanas perioda līdz 2006. gadam tas bija pieaudzis par 30 %.

  1.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā (tonnās) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(74)

No 2006. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās gandrīz par 25 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz PIP. Būtu jāpiemin, ka, pateicoties ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem attiecīgā perioda sākumā, Savienības patēriņš bija ļoti liels un ka no sākotnējā izmeklēšanas perioda līdz 2006. gadam tas bija pieaudzis par 30 %.

1.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Kopējais patēriņš Savienībā (tonnās)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indekss (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Indijas importa apjoms, tirgus daļa un cenas

| (75) | Importa apjoms, kura izcelsme ir Indijā (“attiecīgā valsts”), nepārtraukti ir palielinājies, attiecīgajā periodā pieaugot par 143 procentu punktiem, un PIP tas bija 5 000 līdz 7 000 tonnu. Attiecīgās valsts izcelsmes importa tirgus daļa ir vairāk nekā trīskāršojusies laikā no 2006. gada līdz PIP, kad tā sasniedza aptuveni 5 %. Tirgus daļa turpināja pieaugt PIP, neraugoties uz pieprasījuma ievērojamo krišanos. Attiecīgajā periodā attiecīgās valsts importa cenas pieauga par 52 %, sekojot līdzīgām Savienības ražošanas nozares cenu tendencēm, tomēr konstanti palika zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tā kā Indijā ir zināmi tikai divi ražotāji eksportētāji, dati 2. tabulā nav sniegti ar precīziem skaitļiem, lai ievērotu konfidencialitāti.

  2.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgās valsts (tonnas) | 2 000 līdz
  3 000 | 3 000 līdz
  4 000 | 7 000 līdz
  9 000 | 5 000 līdz
  7 000 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Importa tirgus daļa no attiecīgās valsts | Apmēram
  1,5 % | Apmēram
  2 % | Apmēram
  5 % | Apmēram
  5 % |
| Importa cena no attiecīgās valsts (EUR par tonnu) | Apmēram
  2 000 | Apmēram
  2 600 | Apmēram
  3 000 | Apmēram
  3 200 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(75)

Importa apjoms, kura izcelsme ir Indijā (“attiecīgā valsts”), nepārtraukti ir palielinājies, attiecīgajā periodā pieaugot par 143 procentu punktiem, un PIP tas bija 5 000 līdz 7 000 tonnu. Attiecīgās valsts izcelsmes importa tirgus daļa ir vairāk nekā trīskāršojusies laikā no 2006. gada līdz PIP, kad tā sasniedza aptuveni 5 %. Tirgus daļa turpināja pieaugt PIP, neraugoties uz pieprasījuma ievērojamo krišanos. Attiecīgajā periodā attiecīgās valsts importa cenas pieauga par 52 %, sekojot līdzīgām Savienības ražošanas nozares cenu tendencēm, tomēr konstanti palika zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tā kā Indijā ir zināmi tikai divi ražotāji eksportētāji, dati 2. tabulā nav sniegti ar precīziem skaitļiem, lai ievērotu konfidencialitāti.

2.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Importa apjoms no attiecīgās valsts (tonnas)

2 000 līdz

3 000

3 000 līdz

4 000

7 000 līdz

9 000

5 000 līdz

7 000

Indekss (2006 = 100)

100

123

318

243

Importa tirgus daļa no attiecīgās valsts

Apmēram

1,5 %

Apmēram

2 %

Apmēram

5 %

Apmēram

5 %

Importa cena no attiecīgās valsts (EUR par tonnu)

Apmēram

2 000

Apmēram

2 600

Apmēram

3 000

Apmēram

3 200

Indekss (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Ekonomiskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

| (76) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

4.1.   Produkcija

| (77) | PIP produkcija samazinājās par 29 % salīdzinājumā ar 2006. gadu. Savienības ražošanas nozares produkcija vispirms pieauga par 2 % 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam strauji samazinājās, jo īpaši PIP.

  3.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcijas apjoms (tonnās) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(77)

PIP produkcija samazinājās par 29 % salīdzinājumā ar 2006. gadu. Savienības ražošanas nozares produkcija vispirms pieauga par 2 % 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam strauji samazinājās, jo īpaši PIP.

3.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Produkcijas apjoms (tonnās)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indekss (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2.   Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji

| (78) | Ražošanas jauda nedaudz (kopumā par 2 %) samazinājās no 2006. gada līdz PIP. Tā kā produkcija samazinājās arī 2008. gadā un jo īpaši PIP, tā rezultātā jaudas izmantošana kopumā samazinājās par 25 procentu punktiem laikā no 2006. gada līdz PIP.

  4.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(78)

Ražošanas jauda nedaudz (kopumā par 2 %) samazinājās no 2006. gada līdz PIP. Tā kā produkcija samazinājās arī 2008. gadā un jo īpaši PIP, tā rezultātā jaudas izmantošana kopumā samazinājās par 25 procentu punktiem laikā no 2006. gada līdz PIP.

4.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Ražošanas jauda (tonnās)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indekss (2006 = 100)

100

98

98

98

Ražošanas jaudas izmantojums

91 %

95 %

90 %

66 %

Indekss (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3.   Krājumi

| (79) | Savienības ražošanas nozares noslēguma krājumi saglabājās stabili 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam samazinājās par 10 % 2008. gadā. PIP krājumu līmenis nedaudz paaugstinājās, bet bija par 5 % zemāks nekā 2006. gadā.

  5.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi (tonnās) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(79)

Savienības ražošanas nozares noslēguma krājumi saglabājās stabili 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam samazinājās par 10 % 2008. gadā. PIP krājumu līmenis nedaudz paaugstinājās, bet bija par 5 % zemāks nekā 2006. gadā.

5.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Noslēguma krājumi (tonnās)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indekss (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4.   Pārdevumu apjoms

| (80) | Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā samazinājās par 39 %. Attiecīgā perioda sākumā pārdevumu apjoms bija ļoti liels, jo bija pieaudzis gandrīz par 70 % salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu. Pārdošanas apjomi nedaudz samazinājās 2007. un 2008. gadā, tomēr saglabājās diezgan augstā līmenī (2008. gadā tie joprojām bija 47 % virs sākotnējā izmeklēšanas perioda līmeņa). Tomēr pārdevumu apjomi ievērojami kritās laikā no 2008. gada līdz PIP (gandrīz par vienu trešdaļu).

  6.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Savienībā (tonnās) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(80)

Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā samazinājās par 39 %. Attiecīgā perioda sākumā pārdevumu apjoms bija ļoti liels, jo bija pieaudzis gandrīz par 70 % salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu. Pārdošanas apjomi nedaudz samazinājās 2007. un 2008. gadā, tomēr saglabājās diezgan augstā līmenī (2008. gadā tie joprojām bija 47 % virs sākotnējā izmeklēšanas perioda līmeņa). Tomēr pārdevumu apjomi ievērojami kritās laikā no 2008. gada līdz PIP (gandrīz par vienu trešdaļu).

6.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Savienībā (tonnās)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indekss (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5.   Tirgus daļa

| (81) | Savienības ražošanas nozarei piederošā tirgus daļa pakāpeniski samazinājās gandrīz par 16 procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP (no 84,6 % līdz 68,7 %).

  7.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares tirgus daļa | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(81)

Savienības ražošanas nozarei piederošā tirgus daļa pakāpeniski samazinājās gandrīz par 16 procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP (no 84,6 % līdz 68,7 %).

7.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indekss (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6.   Izaugsme

| (82) | Savienības patēriņš no 2006. gada līdz PIP samazinājās gandrīz par 25 %. Savienības ražošanas nozare zaudēja gandrīz 16 procentu punktus no tirgus daļas, kamēr attiecīgais imports ieguva 3,4 procentu punktus no tirgus daļas. |
| --- | --- |

(82)

Savienības patēriņš no 2006. gada līdz PIP samazinājās gandrīz par 25 %. Savienības ražošanas nozare zaudēja gandrīz 16 procentu punktus no tirgus daļas, kamēr attiecīgais imports ieguva 3,4 procentu punktus no tirgus daļas.

4.7.   Nodarbinātība

| (83) | No 2006. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 7 %.

  8.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība saistībā ar attiecīgo ražojumu (personas) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(83)

No 2006. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 7 %.

8.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Nodarbinātība saistībā ar attiecīgo ražojumu (personas)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indekss (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8.   Produktivitāte

| (84) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas personas saražoto produkciju, no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 24 %. Tas nedaudz pieauga 2007. un 2008. gadā, bet pēc tam PIP samazinājās gandrīz par 25 %.

  9.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitāte (tonnas uz darbinieku) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(84)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas personas saražoto produkciju, no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 24 %. Tas nedaudz pieauga 2007. un 2008. gadā, bet pēc tam PIP samazinājās gandrīz par 25 %.

9.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Produktivitāte (tonnas uz darbinieku)

140

151

146

107

Indekss (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9.   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū

| (85) | Savienības ražošanas nozares cena par pārdoto ražojuma vienību liecina par pozitīvu tendenci, jo ir pieaugusi par 40 % attiecīgajā periodā. Tas ir saistīts ar i) vispārējo cenu līmeni tirgū, ii) vajadzību kompensēt ražošanas izmaksu pieaugumu un iii) veidu, kādā tiek noteiktas piegādes līgumu cenas. |
| --- | --- |

(85)

Savienības ražošanas nozares cena par pārdoto ražojuma vienību liecina par pozitīvu tendenci, jo ir pieaugusi par 40 % attiecīgajā periodā. Tas ir saistīts ar i) vispārējo cenu līmeni tirgū, ii) vajadzību kompensēt ražošanas izmaksu pieaugumu un iii) veidu, kādā tiek noteiktas piegādes līgumu cenas.

| (86) | Savienības ražošanas nozare 2007. un 2008. gadā varēja palielināt savas cenas, jo kopumā pieauga tirgus cenas; tas bija saistīts ar spēcīgu ilgstošu grafīta elektrodu pieprasījumu. Šis pieprasījums bija rezultāts ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem tērauda nozarē, kuri pastāvēja līdz pat 2008. gada pirmajiem trīs ceturkšņiem, kā minēts 71. apsvērumā. |
| --- | --- |

(86)

Savienības ražošanas nozare 2007. un 2008. gadā varēja palielināt savas cenas, jo kopumā pieauga tirgus cenas; tas bija saistīts ar spēcīgu ilgstošu grafīta elektrodu pieprasījumu. Šis pieprasījums bija rezultāts ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem tērauda nozarē, kuri pastāvēja līdz pat 2008. gada pirmajiem trīs ceturkšņiem, kā minēts 71. apsvērumā.

| (87) | Cenas paaugstinājās arī 2007. un 2008. gadā daļēji, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas, un jo īpaši izejvielu izmaksas. No 2006. gada līdz 2008. gadam izmaksas palielinājās par 23 %. Tomēr Savienības ražošanas nozare spēja tās segt, ievērojami palielinot cenas (+ 33 %). |
| --- | --- |

(87)

Cenas paaugstinājās arī 2007. un 2008. gadā daļēji, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas, un jo īpaši izejvielu izmaksas. No 2006. gada līdz 2008. gadam izmaksas palielinājās par 23 %. Tomēr Savienības ražošanas nozare spēja tās segt, ievērojami palielinot cenas (+ 33 %).

| (88) | PIP cenas turpināja pieaugt, tomēr jau mazākā mērā (+ 5 %). Fakts, ka cenas nekritās periodā, kad kritās pieprasījums, ir skaidrots ar veidu, kādā tirgū tiek slēgti piegādes līgumi, un ar faktu, ka lielākā daļa piegādes līgumu 2009. gadam bija noslēgti 2008. gadā. Kā minēts 72. apsvērumā, grafīta elektrodu pārdošanas apjomu izmaiņas notiek vairāk vai mazāk saskaņā ar tērauda ražošanas apjomiem. Tomēr grafīta elektrodu piegādes līgumu slēgšana uz 6–12 mēnešu periodiem var kavēt ietekmi, kādu attiecībā uz cenām var radīt jebkādas pieprasījuma izmaiņas (pieaugums, samazinājums). Līgumus slēdz, pamatojoties uz paredzamajiem pārdošanas apjomiem, kuri var atšķirties no faktiskajiem pārdošanas apjomiem, kā rezultātā cenu tendences konkrētā periodā var nesekot pārdošanas apjomu tendencēm tajā pašā periodā. Šāda situācija bija PIP, kad pārdošanas apjomi samazinājās, bet cenas saglabājās augstas, jo lielākā daļa piegādes līgumu 2009. gadam bija noslēgti 2008. gadā un dažas piegādes, kuras bija plānotas 2008. gadā, tika atliktas uz 2009. gadu. Tomēr cenu pieaugums par 5 % PIP nebija pietiekams, lai segtu izmaksu pieaugumu (+ 13 %), kā tas bija iespējams iepriekšējos periodos. Pēc PIP līgumu cenas tika pazeminātas. |
| --- | --- |

(88)

PIP cenas turpināja pieaugt, tomēr jau mazākā mērā (+ 5 %). Fakts, ka cenas nekritās periodā, kad kritās pieprasījums, ir skaidrots ar veidu, kādā tirgū tiek slēgti piegādes līgumi, un ar faktu, ka lielākā daļa piegādes līgumu 2009. gadam bija noslēgti 2008. gadā. Kā minēts 72. apsvērumā, grafīta elektrodu pārdošanas apjomu izmaiņas notiek vairāk vai mazāk saskaņā ar tērauda ražošanas apjomiem. Tomēr grafīta elektrodu piegādes līgumu slēgšana uz 6–12 mēnešu periodiem var kavēt ietekmi, kādu attiecībā uz cenām var radīt jebkādas pieprasījuma izmaiņas (pieaugums, samazinājums). Līgumus slēdz, pamatojoties uz paredzamajiem pārdošanas apjomiem, kuri var atšķirties no faktiskajiem pārdošanas apjomiem, kā rezultātā cenu tendences konkrētā periodā var nesekot pārdošanas apjomu tendencēm tajā pašā periodā. Šāda situācija bija PIP, kad pārdošanas apjomi samazinājās, bet cenas saglabājās augstas, jo lielākā daļa piegādes līgumu 2009. gadam bija noslēgti 2008. gadā un dažas piegādes, kuras bija plānotas 2008. gadā, tika atliktas uz 2009. gadu. Tomēr cenu pieaugums par 5 % PIP nebija pietiekams, lai segtu izmaksu pieaugumu (+ 13 %), kā tas bija iespējams iepriekšējos periodos. Pēc PIP līgumu cenas tika pazeminātas.

| (89) | Kā skaidrots 75. apsvērumā, attiecīgās valsts importa cenu tendences bija līdzīgas Savienības ražošanas nozares cenu tendencēm, tomēr konstanti bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

  10.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena Savienības tirgū (EUR par tonnu) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(89)

Kā skaidrots 75. apsvērumā, attiecīgās valsts importa cenu tendences bija līdzīgas Savienības ražošanas nozares cenu tendencēm, tomēr konstanti bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

10.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Vienības cena Savienības tirgū (EUR par tonnu)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indekss (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10.   Algas

| (90) | No 2006. gada līdz PIP vidējā darba alga uz vienu darbinieku palielinājās par 15 %.

  11.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(90)

No 2006. gada līdz PIP vidējā darba alga uz vienu darbinieku palielinājās par 15 %.

11.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR)

52

56

61

60

Indekss (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11.   Ieguldījumi

| (91) | No 2006. gada līdz PIP ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma attiecībā uz attiecīgo ražojumu pieauga par 37 %. Tomēr PIP ieguldījumi samazinājās par 14 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

  12.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(91)

No 2006. gada līdz PIP ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma attiecībā uz attiecīgo ražojumu pieauga par 37 %. Tomēr PIP ieguldījumi samazinājās par 14 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

12.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Neto ieguldījumi (EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indekss (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12.   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (92) | Attiecīgajā periodā izmaksām pieaugot par 40 %, Savienības ražošanas nozare no 2006. līdz 2007. gadam tomēr spēja palielināt cenas vairāk, nekā bija tās izmaksu pieaugums. Tas radīja peļņas pieaugumu no 19 % 2006. gadā līdz 26 % 2007. gadā. No 2007. gada līdz 2008. gadam cenas un izmaksas pieauga līdzīgās proporcijās, tādējādi Savienības ražošanas nozares peļņa saglabājās stabila 2007. gada līmenī. Pēc tam peļņa atkal samazinājās līdz 19 % PIP saistībā ar ietekmi uz izmaksām, ko radīja samazināta ražošanas jaudas izmantošana un augstākas izejvielu cenas. Peļņa turpināja samazināties 2009. gadā, jo Savienības ražošanas nozare bija spiesta pazemināt cenas, lai atspoguļotu pārdošanas cenu vispārējo samazināšanos grafīta elektrodu tirgū, kas bija saistīta ar sarūkošo pieprasījumu tērauda nozarē. |
| --- | --- |

(92)

Attiecīgajā periodā izmaksām pieaugot par 40 %, Savienības ražošanas nozare no 2006. līdz 2007. gadam tomēr spēja palielināt cenas vairāk, nekā bija tās izmaksu pieaugums. Tas radīja peļņas pieaugumu no 19 % 2006. gadā līdz 26 % 2007. gadā. No 2007. gada līdz 2008. gadam cenas un izmaksas pieauga līdzīgās proporcijās, tādējādi Savienības ražošanas nozares peļņa saglabājās stabila 2007. gada līmenī. Pēc tam peļņa atkal samazinājās līdz 19 % PIP saistībā ar ietekmi uz izmaksām, ko radīja samazināta ražošanas jaudas izmantošana un augstākas izejvielu cenas. Peļņa turpināja samazināties 2009. gadā, jo Savienības ražošanas nozare bija spiesta pazemināt cenas, lai atspoguļotu pārdošanas cenu vispārējo samazināšanos grafīta elektrodu tirgū, kas bija saistīta ar sarūkošo pieprasījumu tērauda nozarē.

| (93) | Ienākums no ieguldījumiem pieauga no 71 % 2006. gadā līdz 103 % 2007. gadā. 2008. gadā tas pieauga līdz 119 %, bet PIP samazinājās līdz 77 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem palielinājās tikai par sešiem procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP.

  13.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto peļņa no Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Ienākums no ieguldījumiem (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(93)

Ienākums no ieguldījumiem pieauga no 71 % 2006. gadā līdz 103 % 2007. gadā. 2008. gadā tas pieauga līdz 119 %, bet PIP samazinājās līdz 77 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem palielinājās tikai par sešiem procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP.

13.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Neto peļņa no Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)

19 %

26 %

25 %

19 %

Ienākums no ieguldījumiem (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (94) | No 2006. līdz 2007. gadam pieauga neto naudas plūsma no pamatdarbībām. Šis pieaugums turpinājās 2008. gadā, bet PIP samazinājās. Kopumā naudas plūsma PIP bija par 28 % lielāka nekā attiecīgā perioda sākumā. |
| --- | --- |

(94)

No 2006. līdz 2007. gadam pieauga neto naudas plūsma no pamatdarbībām. Šis pieaugums turpinājās 2008. gadā, bet PIP samazinājās. Kopumā naudas plūsma PIP bija par 28 % lielāka nekā attiecīgā perioda sākumā.

| (95) | Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.

  14.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(95)

Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.

14.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Naudas plūsma (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indekss (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14.   Subsidēšanas apjoms

| (96) | Ņemot vērā Indijas izcelsmes importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās subsīdiju starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā Indijas izcelsmes importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās subsīdiju starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

4.15.   Atgūšanās no agrākās subsidēšanas un agrākā dempinga ietekmes

| (97) | Iepriekš apskatītie rādītāji liecina par nelielu ekonomiskās un finansiālās situācijas uzlabošanos Savienības ražošanas nozarē pēc galīgo kompensācijas un antidempinga pasākumu ieviešanas 2004. gadā. Jo īpaši laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozare guva labumu no lielākām cenām un peļņas. Tas notika, pateicoties ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem, kas ļāva saglabāt augstu cenu līmeni un rentabilitāti, lai gan Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās, kā izklāstīts 81. apsvērumā. Tomēr tajā pašā periodā, neraugoties uz pasākumiem, Indijas importa tirgus daļa pieauga un Indijas ražojumi tika importēti par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP Savienības ražošanas nozares peļņa jau sāka mazināties, un tas turpinājās arī 2009. gadā sakarā ar izmaksu palielināšanos un ierobežotu cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(97)

Iepriekš apskatītie rādītāji liecina par nelielu ekonomiskās un finansiālās situācijas uzlabošanos Savienības ražošanas nozarē pēc galīgo kompensācijas un antidempinga pasākumu ieviešanas 2004. gadā. Jo īpaši laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozare guva labumu no lielākām cenām un peļņas. Tas notika, pateicoties ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem, kas ļāva saglabāt augstu cenu līmeni un rentabilitāti, lai gan Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās, kā izklāstīts 81. apsvērumā. Tomēr tajā pašā periodā, neraugoties uz pasākumiem, Indijas importa tirgus daļa pieauga un Indijas ražojumi tika importēti par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP Savienības ražošanas nozares peļņa jau sāka mazināties, un tas turpinājās arī 2009. gadā sakarā ar izmaksu palielināšanos un ierobežotu cenu pieaugumu.

5.   Subsidētā importa un citu faktoru ietekme

5.1.   Subsidēta importa ietekme

| (98) | Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, attiecīgās valsts importa apjoms vairāk nekā divkāršojās un šā importa tirgus daļa vairāk nekā trīskāršojās (skatīt 75. apsvērumu). Ja neņem vērā antidempinga un kompensācijas maksājumus, PIP imports no attiecīgās valsts notika par zemāku cenu nekā Savienības ražošanas nozares cena, lai gan starpība bija mazāka par 2 %. |
| --- | --- |

(98)

Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, attiecīgās valsts importa apjoms vairāk nekā divkāršojās un šā importa tirgus daļa vairāk nekā trīskāršojās (skatīt 75. apsvērumu). Ja neņem vērā antidempinga un kompensācijas maksājumus, PIP imports no attiecīgās valsts notika par zemāku cenu nekā Savienības ražošanas nozares cena, lai gan starpība bija mazāka par 2 %.

5.2.   Ekonomiskās krīzes ietekme

| (99) | Tā kā 2007. gadā un 2008. gada pirmajos trīs ceturkšņos tērauda un saistītajās nozarēs, tostarp grafīta elektrodu nozarē, pastāvēja ļoti labvēlīgi ekonomiskie apstākļi, Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija bija salīdzinoši laba, kad 2008. gada beigās sākās ekonomikas krīze. Fakts, ka grafīta elektrodu piegādes līgumus parasti slēdz uz 6–12 mēnešu periodiem, nozīmē, ka tiek kavēta ietekme, kādu attiecībā uz cenām var radīt jebkādas pieprasījuma izmaiņas (pieaugums, samazinājums). Tā kā līgumi par PIP bija noslēgti laikā, kad ekonomikas krīzes ietekmi vēl nevarēja paredzēt, ekonomikas krīzes ietekme PIP galvenokārt bija redzama apjomā, jo cenu ziņā Savienības ražošanas nozare jebkuru ietekmi justu ar nokavēšanos. Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares situācija attiecībā uz dažiem aspektiem pasliktinājās pat labvēlīgu ekonomisko apstākļu periodā, jo tika zaudēta tirgus daļa, ko tagad ieņem imports no attiecīgās valsts. Tas, ka šī situācijas pasliktināšanās nav radījusi vēl negatīvāku ietekmi, daļēji bija saistīts ar lielo pieprasījumu 2007. un 2008. gadā, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei saglabāt augstus produkcijas un pārdošanas apjomus, un daļēji bija saistīts ar faktu, ka tad, kad PIP šie apjomi samazinājās, tika saglabātas iepriekšējās cenas, pateicoties iepriekš aprakstītajai nobīdei laikā. |
| --- | --- |

(99)

Tā kā 2007. gadā un 2008. gada pirmajos trīs ceturkšņos tērauda un saistītajās nozarēs, tostarp grafīta elektrodu nozarē, pastāvēja ļoti labvēlīgi ekonomiskie apstākļi, Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija bija salīdzinoši laba, kad 2008. gada beigās sākās ekonomikas krīze. Fakts, ka grafīta elektrodu piegādes līgumus parasti slēdz uz 6–12 mēnešu periodiem, nozīmē, ka tiek kavēta ietekme, kādu attiecībā uz cenām var radīt jebkādas pieprasījuma izmaiņas (pieaugums, samazinājums). Tā kā līgumi par PIP bija noslēgti laikā, kad ekonomikas krīzes ietekmi vēl nevarēja paredzēt, ekonomikas krīzes ietekme PIP galvenokārt bija redzama apjomā, jo cenu ziņā Savienības ražošanas nozare jebkuru ietekmi justu ar nokavēšanos. Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares situācija attiecībā uz dažiem aspektiem pasliktinājās pat labvēlīgu ekonomisko apstākļu periodā, jo tika zaudēta tirgus daļa, ko tagad ieņem imports no attiecīgās valsts. Tas, ka šī situācijas pasliktināšanās nav radījusi vēl negatīvāku ietekmi, daļēji bija saistīts ar lielo pieprasījumu 2007. un 2008. gadā, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei saglabāt augstus produkcijas un pārdošanas apjomus, un daļēji bija saistīts ar faktu, ka tad, kad PIP šie apjomi samazinājās, tika saglabātas iepriekšējās cenas, pateicoties iepriekš aprakstītajai nobīdei laikā.

5.3.   Imports no citām valstīm

| (100) | Tā kā Eurostat pieejamie dati par importu KN kodu līmenī ietver arī citus ražojumus, ne tikai izmeklējamo ražojumu, turpmākā analīze veikta, pamatojoties uz datiem par importu Taric kodu līmenī, ko papildina informācija no datiem, kuri apkopoti saskaņā ar pamatregulas 24. panta 6. punktu. Dažus datus par importu neņēma vērā, jo, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tie neattiecās uz izmeklējamo ražojumu. |
| --- | --- |

(100)

Tā kā Eurostat pieejamie dati par importu KN kodu līmenī ietver arī citus ražojumus, ne tikai izmeklējamo ražojumu, turpmākā analīze veikta, pamatojoties uz datiem par importu Taric kodu līmenī, ko papildina informācija no datiem, kuri apkopoti saskaņā ar pamatregulas 24. panta 6. punktu. Dažus datus par importu neņēma vērā, jo, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tie neattiecās uz izmeklējamo ražojumu.

| (101) | Tiek lēsts, ka importa apjoms no citām trešām valstīm pieauga par 63 % no aptuveni 11 000 tonnām 2006. gadā līdz aptuveni 18 500 tonnām PIP. Citu valstu importa tirgus daļa pieauga no 6,6 % 2006. gadā līdz 14,4 % PIP. Vidējā importa cena no citām trešām valstīm pieauga par 42 % no 2006. gada līdz PIP. Galvenokārt importa izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR), Krievijā, Japānā un Meksikā, kuras bija vienīgās valstis ar atsevišķām tirgus daļām, kas lielākas par 1 % PIP. Imports no šīm valstīm sīkāk apskatīts turpmākajos apsvērumos. Imports no deviņām citām valstīm kopā veido tirgus daļu, kas ir tikai aptuveni 2 %, un tas sīkāk nav iztirzāts. |
| --- | --- |

(101)

Tiek lēsts, ka importa apjoms no citām trešām valstīm pieauga par 63 % no aptuveni 11 000 tonnām 2006. gadā līdz aptuveni 18 500 tonnām PIP. Citu valstu importa tirgus daļa pieauga no 6,6 % 2006. gadā līdz 14,4 % PIP. Vidējā importa cena no citām trešām valstīm pieauga par 42 % no 2006. gada līdz PIP. Galvenokārt importa izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR), Krievijā, Japānā un Meksikā, kuras bija vienīgās valstis ar atsevišķām tirgus daļām, kas lielākas par 1 % PIP. Imports no šīm valstīm sīkāk apskatīts turpmākajos apsvērumos. Imports no deviņām citām valstīm kopā veido tirgus daļu, kas ir tikai aptuveni 2 %, un tas sīkāk nav iztirzāts.

| (102) | Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 2,4 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 0,2 % līdz 2,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī zemākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(102)

Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 2,4 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 0,2 % līdz 2,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī zemākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

| (103) | Krievijas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 4,2 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 1,9 % līdz 6,1 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir nedaudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, bet augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(103)

Krievijas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 4,2 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 1,9 % līdz 6,1 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir nedaudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, bet augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

| (104) | Japānas izcelsmes importa tirgus daļa samazinājās par 0,4 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 2,0 % līdz 1,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir līdzīgas Savienības ražošanas nozares cenām vai augstākas par tām un arī augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(104)

Japānas izcelsmes importa tirgus daļa samazinājās par 0,4 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 2,0 % līdz 1,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir līdzīgas Savienības ražošanas nozares cenām vai augstākas par tām un arī augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

| (105) | Meksikas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 1,0 procentu punktu attiecīgajā periodā (no 0,9 % līdz 1,9 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(105)

Meksikas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 1,0 procentu punktu attiecīgajā periodā (no 0,9 % līdz 1,9 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

| (106) | Jāsecina, ka nevar izslēgt, ka ĶTR un Krievijas izcelsmes importa attīstība zināmā mērā ir samazinājusi Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tomēr, ņemot vērā pieejamo importa statistikas datu vispārējo dabu, kas neļauj salīdzināt cenas pēc ražojuma veida, kā tas bija iespējams attiecībā uz Indiju, pamatojoties uz detalizētu informāciju, ko sniedza ražotājs eksportētājs, ĶTR un Krievijas izcelsmes importa radīto ietekmi nevar konstatēt pārliecinoši.

  15.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no citām valstīm apjoms (tonnās) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Importa no citām valstīm tirgus daļa | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Importa cena no citām valstīm (EUR par tonnu) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| ĶTR importa apjoms (tonnās) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| ĶTR importa tirgus daļa | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Cena importam no ĶTR (EUR par tonnu) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| Krievijas importa apjoms (tonnās) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Krievijas importa tirgus daļa | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Krievijas importa cena (EUR par tonnu) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| Japānas importa apjoms (tonnās) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Japānas importa tirgus daļa | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Japānas importa cena (EUR par tonnu) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| Meksikas importa apjoms (tonnās) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Meksikas importa tirgus daļa | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Meksikas importa cenas (EUR par tonnu) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(106)

Jāsecina, ka nevar izslēgt, ka ĶTR un Krievijas izcelsmes importa attīstība zināmā mērā ir samazinājusi Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tomēr, ņemot vērā pieejamo importa statistikas datu vispārējo dabu, kas neļauj salīdzināt cenas pēc ražojuma veida, kā tas bija iespējams attiecībā uz Indiju, pamatojoties uz detalizētu informāciju, ko sniedza ražotājs eksportētājs, ĶTR un Krievijas izcelsmes importa radīto ietekmi nevar konstatēt pārliecinoši.

15.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Importa no citām valstīm apjoms (tonnās)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indekss (2006 = 100)

100

100

170

163

Importa no citām valstīm tirgus daļa

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Importa cena no citām valstīm (EUR par tonnu)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indekss (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

PIP

ĶTR importa apjoms (tonnās)

421

659

2 828

3 380

Indekss (2006 = 100)

100

157

672

804

ĶTR importa tirgus daļa

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Cena importam no ĶTR (EUR par tonnu)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indekss (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

PIP

Krievijas importa apjoms (tonnās)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indekss (2006 = 100)

100

90

264

245

Krievijas importa tirgus daļa

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Krievijas importa cena (EUR par tonnu)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indekss (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

PIP

Japānas importa apjoms (tonnās)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indekss (2006 = 100)

100

66

110

62

Japānas importa tirgus daļa

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Japānas importa cena (EUR par tonnu)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indekss (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

PIP

Meksikas importa apjoms (tonnās)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indekss (2006 = 100)

100

148

143

167

Meksikas importa tirgus daļa

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Meksikas importa cenas (EUR par tonnu)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indekss (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Secinājums

| (107) | Kā norādīts 75. apsvērumā, importa apjoms no attiecīgās valsts no 2006. gada līdz PIP ir vairāk nekā divkāršojies. Ņemot vērā, ka patēriņš tajā pašā periodā samazinājās gandrīz par 25 %, Indijas eksportētāju tirgus daļa strauji pieauga no aptuveni 1,5 % 2006. gadā līdz aptuveni 5 % PIP. Lai gan Indijas eksporta cenas uz Savienību attiecīgajā periodā ievērojami pieauga sakarā ar augstām tirgus cenām kopumā, tās joprojām bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(107)

Kā norādīts 75. apsvērumā, importa apjoms no attiecīgās valsts no 2006. gada līdz PIP ir vairāk nekā divkāršojies. Ņemot vērā, ka patēriņš tajā pašā periodā samazinājās gandrīz par 25 %, Indijas eksportētāju tirgus daļa strauji pieauga no aptuveni 1,5 % 2006. gadā līdz aptuveni 5 % PIP. Lai gan Indijas eksporta cenas uz Savienību attiecīgajā periodā ievērojami pieauga sakarā ar augstām tirgus cenām kopumā, tās joprojām bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (108) | No 2006. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga un kompensācijas pasākumu pastāvēšanu, daudzi nozīmīgi rādītāji pasliktinājās: produkcijas un pārdošanas apjomi samazinājās attiecīgi par 29 % un 39 %, jaudas izmantojums kritās par 28 %, un tam sekoja nodarbinātības un ražīguma līmeņa samazināšanās. Lai gan daļu šo negatīvo tendenču var izskaidrot ar spēcīgo pieprasījuma krišanos gandrīz par 25 % attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas ievērojamā samazināšanās par 15,9 procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP jāinterpretē arī saistībā ar nepārtraukto tirgus daļas pieaugumu Indijas izcelsmes importam. |
| --- | --- |

(108)

No 2006. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga un kompensācijas pasākumu pastāvēšanu, daudzi nozīmīgi rādītāji pasliktinājās: produkcijas un pārdošanas apjomi samazinājās attiecīgi par 29 % un 39 %, jaudas izmantojums kritās par 28 %, un tam sekoja nodarbinātības un ražīguma līmeņa samazināšanās. Lai gan daļu šo negatīvo tendenču var izskaidrot ar spēcīgo pieprasījuma krišanos gandrīz par 25 % attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas ievērojamā samazināšanās par 15,9 procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP jāinterpretē arī saistībā ar nepārtraukto tirgus daļas pieaugumu Indijas izcelsmes importam.

| (109) | Attiecībā uz salīdzinoši lielo peļņas līmeni PIP tas galvenokārt bija saistīts ar nepārtraukti augsto cenu līmeni, kā tas skaidrots 88. apsvērumā. Tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozares situācija attiecīgajā periodā kopumā pasliktinājās un ka Savienības ražošanas nozare PIP beigās bija nestabila, neraugoties uz salīdzinoši augsto peļņas līmeni posmā, kad tās mēģinājumi saglabāt pārdošanas apjomus un pietiekamu cenu līmeni samazināta pieprasījuma apstākļos tika traucēti, jo palielinājās Indijas subsidētā importa apjoms. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz salīdzinoši lielo peļņas līmeni PIP tas galvenokārt bija saistīts ar nepārtraukti augsto cenu līmeni, kā tas skaidrots 88. apsvērumā. Tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozares situācija attiecīgajā periodā kopumā pasliktinājās un ka Savienības ražošanas nozare PIP beigās bija nestabila, neraugoties uz salīdzinoši augsto peļņas līmeni posmā, kad tās mēģinājumi saglabāt pārdošanas apjomus un pietiekamu cenu līmeni samazināta pieprasījuma apstākļos tika traucēti, jo palielinājās Indijas subsidētā importa apjoms.

F.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Iepriekšējas piezīmes

| (110) | Kā iepriekš minēts, kompensācijas pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei tikai ierobežotā mērā atgūties no nodarītā kaitējuma. Tomēr, kad PIP samazinājās augstais Savienības patēriņa līmenis, kas pastāvēja attiecīgā perioda lielākajā daļā, Savienības ražošanas nozare nonāca nestabilā un viegli ietekmējamā situācijā un turpināja saskarties ar Indijas subsidētā importa kaitējošo ietekmi. Jo īpaši PIP beigās Savienības ražošanas nozares spējas ietekmēt izmaksu pieaugumu bija vājas. |
| --- | --- |

(110)

Kā iepriekš minēts, kompensācijas pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei tikai ierobežotā mērā atgūties no nodarītā kaitējuma. Tomēr, kad PIP samazinājās augstais Savienības patēriņa līmenis, kas pastāvēja attiecīgā perioda lielākajā daļā, Savienības ražošanas nozare nonāca nestabilā un viegli ietekmējamā situācijā un turpināja saskarties ar Indijas subsidētā importa kaitējošo ietekmi. Jo īpaši PIP beigās Savienības ražošanas nozares spējas ietekmēt izmaksu pieaugumu bija vājas.

2.   Attiecība starp eksporta apjomu un cenām uz trešām valstīm un eksporta apjomu un cenām uz Savienību

| (111) | Tika konstatēts, ka, pārdodot Indijas preces valstīs, kas nav ES dalībvalstis, vidējā eksporta cena bija zemāka par vidējo eksporta cenu uz Savienību un arī zemāka par iekšzemes tirgus cenām. Indijas eksportētāja pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, kas atbilst lielākajai daļai no tā kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka tad, ja pasākumi zaudēs spēku, Indijas eksportētājiem būtu stimuls nosūtīt nozīmīgus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz Savienības tirgu, kas ir pievilcīgāks, par tāda līmeņa cenām, kuras pat tad, ja būtu augstākas nekā cenas uz trešām valstīm, visdrīzāk joprojām būtu zemākas par pašreizējo uz Savienību nosūtīto eksporta preču cenu līmeni. |
| --- | --- |

(111)

Tika konstatēts, ka, pārdodot Indijas preces valstīs, kas nav ES dalībvalstis, vidējā eksporta cena bija zemāka par vidējo eksporta cenu uz Savienību un arī zemāka par iekšzemes tirgus cenām. Indijas eksportētāja pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, kas atbilst lielākajai daļai no tā kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka tad, ja pasākumi zaudēs spēku, Indijas eksportētājiem būtu stimuls nosūtīt nozīmīgus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz Savienības tirgu, kas ir pievilcīgāks, par tāda līmeņa cenām, kuras pat tad, ja būtu augstākas nekā cenas uz trešām valstīm, visdrīzāk joprojām būtu zemākas par pašreizējo uz Savienību nosūtīto eksporta preču cenu līmeni.

3.   Neizmantotā jauda un krājumi Indijas tirgū

| (112) | Indijas ražotājam, kas sadarbojās, bija ievērojama rezerves jauda, un tas plānoja palielināt savu jaudu 2010./2011. gadā. Tādēļ ir jaudas, kas ļauj ievērojami palielināt uz Savienību eksportētos apjomus, īpaši tādēļ, ka nav pazīmju, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt papildu produkcijas daudzumus. |
| --- | --- |

(112)

Indijas ražotājam, kas sadarbojās, bija ievērojama rezerves jauda, un tas plānoja palielināt savu jaudu 2010./2011. gadā. Tādēļ ir jaudas, kas ļauj ievērojami palielināt uz Savienību eksportētos apjomus, īpaši tādēļ, ka nav pazīmju, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt papildu produkcijas daudzumus.

| (113) | Komentāros pēc informācijas saņemšanas Indijas ražotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka rezerves jauda galvenokārt bija saistīta ar ekonomikas krīzi un ar to saistīto pieprasījuma krišanos. Tomēr ievērojamu daļu uzņēmuma rezerves jaudas var skaidrot ar faktu, ka uzņēmums būtiski palielināja savu jaudu laikā no 2006. gada līdz PIP. Turklāt būtu jāpiemin, ka uzņēmums plānoja papildus palielināt jaudu. Būtu arī jānorāda, ka ir vēl viens Indijas ražotājs, kurš nesadarbojās un kuram ir līdzīga jauda un jaudas izmantošana, un kurš arī nesen ir paziņojis par vēl lielāku jaudas palielinājumu. |
| --- | --- |

(113)

Komentāros pēc informācijas saņemšanas Indijas ražotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka rezerves jauda galvenokārt bija saistīta ar ekonomikas krīzi un ar to saistīto pieprasījuma krišanos. Tomēr ievērojamu daļu uzņēmuma rezerves jaudas var skaidrot ar faktu, ka uzņēmums būtiski palielināja savu jaudu laikā no 2006. gada līdz PIP. Turklāt būtu jāpiemin, ka uzņēmums plānoja papildus palielināt jaudu. Būtu arī jānorāda, ka ir vēl viens Indijas ražotājs, kurš nesadarbojās un kuram ir līdzīga jauda un jaudas izmantošana, un kurš arī nesen ir paziņojis par vēl lielāku jaudas palielinājumu.

4.   Secinājums

| (114) | Ražotājiem attiecīgā valstī ir potenciāls, lai palielinātu un/vai pārorientētu savus eksporta apjomus uz Savienības tirgu. Turklāt Indijas eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā cenas uz Savienību. Izmeklēšana pierādīja, ka, pamatojoties uz salīdzināmu ražojumu veidiem, ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva attiecīgo ražojumu par zemāku cenu nekā Savienības ražošanas nozare. Ļoti iespējams, ka šīs zemās cenas pazeminātos atbilstīgi zemākām cenām, ko piemēro pārējām valstīm. Šāda cenu politika apvienojumā ar attiecīgās valsts eksportētāju spēju piegādāt ievērojami lielu attiecīgā ražojuma daudzumu Savienības tirgum, visticamāk, negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

(114)

Ražotājiem attiecīgā valstī ir potenciāls, lai palielinātu un/vai pārorientētu savus eksporta apjomus uz Savienības tirgu. Turklāt Indijas eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā cenas uz Savienību. Izmeklēšana pierādīja, ka, pamatojoties uz salīdzināmu ražojumu veidiem, ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva attiecīgo ražojumu par zemāku cenu nekā Savienības ražošanas nozare. Ļoti iespējams, ka šīs zemās cenas pazeminātos atbilstīgi zemākām cenām, ko piemēro pārējām valstīm. Šāda cenu politika apvienojumā ar attiecīgās valsts eksportētāju spēju piegādāt ievērojami lielu attiecīgā ražojuma daudzumu Savienības tirgum, visticamāk, negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju.

| (115) | Kā norādīts iepriekš, Savienības ražošanas nozarē situācija joprojām ir nestabila un viegli ietekmējama. Ja Savienības rūpniecības nozari pakļautu palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par subsidētām cenām, tad varētu samazināties tās pārdošanas apjomi, tirgus daļa, pārdošanas cenas, un līdz ar to finansiālā situācija pasliktinātos līdz tādam līmenim, kāds tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz to, secināja, ka pasākumu izbeigšana, visticamāk, pasliktinātu jau tā nestabilo situāciju un izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(115)

Kā norādīts iepriekš, Savienības ražošanas nozarē situācija joprojām ir nestabila un viegli ietekmējama. Ja Savienības rūpniecības nozari pakļautu palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par subsidētām cenām, tad varētu samazināties tās pārdošanas apjomi, tirgus daļa, pārdošanas cenas, un līdz ar to finansiālā situācija pasliktinātos līdz tādam līmenim, kāds tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz to, secināja, ka pasākumu izbeigšana, visticamāk, pasliktinātu jau tā nestabilo situāciju un izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarē.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievads

| (116) | Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo kompensācijas pasākumu saglabāšana kopumā būtu Savienības interesēs. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo kompensācijas pasākumu saglabāšana kopumā būtu Savienības interesēs. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.

| (117) | Būtu jāatceras, ka sākotnējā izmeklēšanā pasākumu ieviešana netika uzskatīta par pretēju Savienības interesēm. Turklāt tas, ka patlaban veiktā izmeklēšana ir pārskatīšana, tādējādi analizējot situāciju, kad kompensācijas pasākumi jau ir spēkā, dod iespēju novērtēt jebkādu neparedzētu negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām, ko varēja radīt spēkā esošie kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(117)

Būtu jāatceras, ka sākotnējā izmeklēšanā pasākumu ieviešana netika uzskatīta par pretēju Savienības interesēm. Turklāt tas, ka patlaban veiktā izmeklēšana ir pārskatīšana, tādējādi analizējot situāciju, kad kompensācijas pasākumi jau ir spēkā, dod iespēju novērtēt jebkādu neparedzētu negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām, ko varēja radīt spēkā esošie kompensācijas pasākumi.

| (118) | Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējošas subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(118)

Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējošas subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (119) | Savienības ražošanas nozare ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīgu ražošanas nozari. To apstiprināja tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība pēc tam, kad 2004. gadā tika noteikti kompensācijas pasākumi. Īpaši tas, ka Savienības ražošanas nozare palielināja rentabilitāti dažus gadus pirms PIP, krasi atšķiras no situācijas pirms pasākumu ieviešanas. Tomēr Savienības ražošanas nozare konsekventi zaudēja tirgus daļu, kamēr imports no attiecīgās valsts pamatīgi palielinājās kā tirgus daļa attiecīgajā periodā. Nepastāvot pasākumiem, Savienības ražošanas nozare, iespējams, būtu daudz sliktākā situācijā. |
| --- | --- |

(119)

Savienības ražošanas nozare ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīgu ražošanas nozari. To apstiprināja tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība pēc tam, kad 2004. gadā tika noteikti kompensācijas pasākumi. Īpaši tas, ka Savienības ražošanas nozare palielināja rentabilitāti dažus gadus pirms PIP, krasi atšķiras no situācijas pirms pasākumu ieviešanas. Tomēr Savienības ražošanas nozare konsekventi zaudēja tirgus daļu, kamēr imports no attiecīgās valsts pamatīgi palielinājās kā tirgus daļa attiecīgajā periodā. Nepastāvot pasākumiem, Savienības ražošanas nozare, iespējams, būtu daudz sliktākā situācijā.

3.   Importētāju/lietotāju intereses

| (120) | Neviens no deviņiem nesaistītajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās, nepieteicās sadarboties. |
| --- | --- |

(120)

Neviens no deviņiem nesaistītajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās, nepieteicās sadarboties.

| (121) | Septiņpadsmit lietotāji pieteicās un iesniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem. Lai gan lielākā daļa lietotāju jau vairākus gadus nebija iepirkuši grafīta elektrodus no Indijas un tādēļ ieturēja neitrālu nostāju attiecībā uz iespējamu pasākumu turpināšanu, seši lietotāji vismaz kādā mērā bija izmantojuši Indijas elektrodus. Četri lietotāji apgalvoja, ka pasākumu turpināšana negatīvi ietekmēs konkurenci. Viena asociācija (Eurofer) stingri iestājās pret pasākumu turpināšanu un apgalvoja, ka pasākumu rezultātā daudzi Indijas eksportētāji aizies no ES tirgus. Asociācija apgalvo, ka pasākumu turpināšana traucēs tērauda ražotājiem veidot alternatīvus piegādes avotus un ļaus Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk ieņemt vadošo pozīciju, kas līdzinās divu operatoru monopola situācijai. Tomēr, ņemot vērā Indijas importa attīstību pēc pasākumu ieviešanas, ir skaidrs, ka šāda masveida aiziešana nav notikusi; gluži pretēji – imports no Indijas attiecīgajā periodā ir ievērojami palielinājies. Turklāt izmeklēšanā konstatēts, ka grafīta elektrodi arvien vairāk ienāk Savienības tirgū no vairākām citām trešām valstīm. Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pozīcijas noturību tirgū tiek atgādināts, ka tās tirgus daļa ir samazinājusies gandrīz par 16 procentu punktiem attiecīgajā periodā (skatīt 81. apsvērumu). Visbeidzot, šī asociācija pieļāva, ka grafīta elektrodi ir tikai salīdzinoši maza sastāvdaļa tērauda ražotāju kopējās izmaksās. |
| --- | --- |

(121)

Septiņpadsmit lietotāji pieteicās un iesniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem. Lai gan lielākā daļa lietotāju jau vairākus gadus nebija iepirkuši grafīta elektrodus no Indijas un tādēļ ieturēja neitrālu nostāju attiecībā uz iespējamu pasākumu turpināšanu, seši lietotāji vismaz kādā mērā bija izmantojuši Indijas elektrodus. Četri lietotāji apgalvoja, ka pasākumu turpināšana negatīvi ietekmēs konkurenci. Viena asociācija (Eurofer) stingri iestājās pret pasākumu turpināšanu un apgalvoja, ka pasākumu rezultātā daudzi Indijas eksportētāji aizies no ES tirgus. Asociācija apgalvo, ka pasākumu turpināšana traucēs tērauda ražotājiem veidot alternatīvus piegādes avotus un ļaus Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk ieņemt vadošo pozīciju, kas līdzinās divu operatoru monopola situācijai. Tomēr, ņemot vērā Indijas importa attīstību pēc pasākumu ieviešanas, ir skaidrs, ka šāda masveida aiziešana nav notikusi; gluži pretēji – imports no Indijas attiecīgajā periodā ir ievērojami palielinājies. Turklāt izmeklēšanā konstatēts, ka grafīta elektrodi arvien vairāk ienāk Savienības tirgū no vairākām citām trešām valstīm. Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pozīcijas noturību tirgū tiek atgādināts, ka tās tirgus daļa ir samazinājusies gandrīz par 16 procentu punktiem attiecīgajā periodā (skatīt 81. apsvērumu). Visbeidzot, šī asociācija pieļāva, ka grafīta elektrodi ir tikai salīdzinoši maza sastāvdaļa tērauda ražotāju kopējās izmaksās.

| (122) | Turklāt jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana neietekmēs lietotājus (10). Neraugoties uz to, ka pasākumi bija spēkā piecus gadus, Savienības importētāji/lietotāji joprojām saņēma materiālu piegādes, tostarp arī no Indijas. Netika arī izteikti nekādi norādījumi par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Turklāt jāatceras, ka attiecībā uz ieviesto pasākumu ietekmi uz lietotājiem sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka, ievērojot grafīta elektrodu izmaksu niecīgo ietekmi uz izmantotāju nozarēm, ir maz ticams, ka jebkāds izmaksu sadārdzinājums ievērojami ietekmētu izmantošanas nozari. Pēc pasākumu ieviešanas nekas arī neliecināja par pretējo. Tādēļ tiek secināts, ka kompensācijas pasākumu saglabāšana, visticamāk, nopietni neskars importētājus/lietotājus, kas darbojas Kopienā. |
| --- | --- |

(122)

Turklāt jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana neietekmēs lietotājus (10). Neraugoties uz to, ka pasākumi bija spēkā piecus gadus, Savienības importētāji/lietotāji joprojām saņēma materiālu piegādes, tostarp arī no Indijas. Netika arī izteikti nekādi norādījumi par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Turklāt jāatceras, ka attiecībā uz ieviesto pasākumu ietekmi uz lietotājiem sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka, ievērojot grafīta elektrodu izmaksu niecīgo ietekmi uz izmantotāju nozarēm, ir maz ticams, ka jebkāds izmaksu sadārdzinājums ievērojami ietekmētu izmantošanas nozari. Pēc pasākumu ieviešanas nekas arī neliecināja par pretējo. Tādēļ tiek secināts, ka kompensācijas pasākumu saglabāšana, visticamāk, nopietni neskars importētājus/lietotājus, kas darbojas Kopienā.

4.   Secinājums

| (123) | Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nepastāv nekādi nepārvarami iemesli pret pašreizējo kompensācijas pasākumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(123)

Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nepastāv nekādi nepārvarami iemesli pret pašreizējo kompensācijas pasākumu saglabāšanu.

H.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (124) | Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ieteikt saglabāt pašreizējos pasākumus. Personām arī bija piešķirts laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā. |
| --- | --- |

(124)

Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ieteikt saglabāt pašreizējos pasākumus. Personām arī bija piešķirts laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.

| (125) | No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu būtu jāsaglabā spēkā kompensācijas pasākumi, ko piemēro Indijas izcelsmes konkrētu grafīta elektrodu importam. Jāatgādina, ka pie šiem pasākumiem pieder procentuālie nodokļi. |
| --- | --- |

(125)

No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu būtu jāsaglabā spēkā kompensācijas pasākumi, ko piemēro Indijas izcelsmes konkrētu grafīta elektrodu importam. Jāatgādina, ka pie šiem pasākumiem pieder procentuālie nodokļi.

| (126) | Uzņēmumiem individuāli noteiktās kompensācijas maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, piemēro tikai attiecīgā ražojuma importam, ko ražo šie uzņēmumi un attiecīgi konkrēti nosauktas juridiskas personas. Citi šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nenosaukti (ar adresi un nosaukumu) uzņēmumi, tostarp ar tādiem uzņēmumiem saistītas juridiskas personas, saražota ražojuma importa gadījumā nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme. |
| --- | --- |

(126)

Uzņēmumiem individuāli noteiktās kompensācijas maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, piemēro tikai attiecīgā ražojuma importam, ko ražo šie uzņēmumi un attiecīgi konkrēti nosauktas juridiskas personas. Citi šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nenosaukti (ar adresi un nosaukumu) uzņēmumi, tostarp ar tādiem uzņēmumiem saistītas juridiskas personas, saražota ražojuma importa gadījumā nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.

| (127) | Jebkura prasība piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (11) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes, |
| --- | --- |

(127)

Jebkura prasība piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (11) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo kompensācijas maksājumu importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μ.Ω.m vai mazāk, ar KN kodu ex 8545 11 00 (Taric kods 8545110010) un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem ar KN kodu ex 8545 90 90 (Taric kods 8545909010) neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi.

2.   Maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas tiem ražojumiem, kas aprakstīti 1. punktā un ko ražo turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgais maksājums
  (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkata – 700016, Rietumbengālija | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Utara Pradeša | 7,0 | A531 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 7,2 | A999 |

Uzņēmums

Galīgais maksājums

(%)

Taric papildu kods

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkata – 700016, Rietumbengālija

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Utara Pradeša

7,0

A531

Visi pārējie uzņēmumi

7,2

A999

3.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 13. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV L 295, 18.9.2004., 4. lpp.

2

(3)  OV L 295, 18.9.2004., 10. lpp.

3

(4)  OV L 350, 30.12.2008., 24. lpp.

4

(5)  OV C 34, 11.2.2009., 11. lpp.

5

(6)  OV C 224, 17.9.2009., 24. lpp.

6

(7)  OV C 224, 17.9.2009., 20. lpp.

7

(8)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

8

(9)  Skatīt 132. apsvērumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1008/2004 (2004. gada 19. maijs), ar kuru dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam piemēro pagaidu antisubsidēšanas nodokli (OV L 183, 20.5.2004., 35. lpp.).

9

(10)  Skatīt 150. apsvērumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1008/2004 (OV L 183, 20.5.2004., 35. lpp.) un 30. apsvērumu Padomes Regulā (EK) Nr. 1628/2004 (OV L 295, 18.9.2004., 4. lpp.).

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

11

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/17

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1186/2010

(2010. gada 13. decembris),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam pēc tam, kad veikta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1225/2009

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētiem importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 90 90 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 0 % apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētiem importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 90 90 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 0 % apmērā.

| (2) | Padome pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 (3) noteica galīgo kompensācijas maksājumu konkrētiem importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 90 90 (“galīgie kompensācijas pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 15,7 % apmērā, izņemot vienu uzņēmumu, kuram maksājuma likme bija 7 %. |
| --- | --- |

(2)

Padome pēc antisubsidēšanas izmeklēšanas ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 (3) noteica galīgo kompensācijas maksājumu konkrētiem importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8545 90 90 (“galīgie kompensācijas pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 15,7 % apmērā, izņemot vienu uzņēmumu, kuram maksājuma likme bija 7 %.

| (3) | Pēc kompensācijas pasākumu ex officio daļējas starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1354/2008 (4) grozīja Regulu (EK) Nr. 1628/2004 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1629/2004. Galīgo kompensācijas maksājumu grozīja un noteica 6,3 % un 7,0 % apmērā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet atlikušo maksājuma likmi noteica 7,2 % apmērā. Galīgo antidempinga maksājumu grozīja un noteica 9,4 % un 0 % apmērā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet atlikušo maksājuma likmi noteica 8,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc kompensācijas pasākumu ex officio daļējas starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1354/2008 (4) grozīja Regulu (EK) Nr. 1628/2004 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1629/2004. Galīgo kompensācijas maksājumu grozīja un noteica 6,3 % un 7,0 % apmērā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet atlikušo maksājuma likmi noteica 7,2 % apmērā. Galīgo antidempinga maksājumu grozīja un noteica 9,4 % un 0 % apmērā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet atlikušo maksājuma likmi noteica 8,5 % apmērā.

2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (5) spēkā esošajiem galīgajiem antidempinga pasākumiem, Komisija 2009. gada 18. jūnijā saņēma lūgumu sākt šo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza trīs Savienības ražotāji, proti, Graftech International, SGL Carbon GmbH un Tokai ERFTCARBON GmbH (“pieprasījuma iesniedzēji”), kuri pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 % Savienības konkrētu grafīta elektrodu sistēmu ražotāju. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (5) spēkā esošajiem galīgajiem antidempinga pasākumiem, Komisija 2009. gada 18. jūnijā saņēma lūgumu sākt šo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza trīs Savienības ražotāji, proti, Graftech International, SGL Carbon GmbH un Tokai ERFTCARBON GmbH (“pieprasījuma iesniedzēji”), kuri pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 % Savienības konkrētu grafīta elektrodu sistēmu ražotāju.

| (5) | Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.

3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (6) | Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekoši pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2009. gada 17. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6) publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(6)

Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekoši pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2009. gada 17. septembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6) publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

4.   Līdzīgas izmeklēšanas

| (7) | Komisija 2009. gada 17. septembrī (7)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi 18. pantam Padomes Regulā (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (8) (“antisubsidēšanas pamatregula”), attiecībā uz galīgajiem kompensācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2009. gada 17. septembrī (7)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi 18. pantam Padomes Regulā (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (8) (“antisubsidēšanas pamatregula”), attiecībā uz galīgajiem kompensācijas pasākumiem.

5.   Izmeklēšana

5.1.   Izmeklēšanas periods

| (8) | Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(8)

Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

5.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (9) | Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Kopienas ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās puses, un eksportējošās valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(9)

Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Kopienas ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās puses, un eksportējošās valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu.

| (10) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(10)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (11) | Ņemot vērā šķietami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noskaidrot, vai ir jāizmanto parauga atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekšminētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 17. pantu 15 dienu laikā pēc pārskatīšanu sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr nepieteicās neviens nesaistītais importētājs. Tādēļ atlase nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā šķietami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noskaidrot, vai ir jāizmanto parauga atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekšminētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 17. pantu 15 dienu laikā pēc pārskatīšanu sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr nepieteicās neviens nesaistītais importētājs. Tādēļ atlase nebija nepieciešama.

| (12) | Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām ieinteresētajām personām, un personām, kuras bija pieteikušās līdz paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajam datumam. Atbildes tika saņemtas no trīs Savienības ražotāju grupām (proti, pieprasījuma iesniedzējiem), viena ražotāja eksportētāja un 17 lietotājiem. Neviens importētājs nepieteicās atlases izveidē, un neviens cits importētājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām ieinteresētajām personām, un personām, kuras bija pieteikušās līdz paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajam datumam. Atbildes tika saņemtas no trīs Savienības ražotāju grupām (proti, pieprasījuma iesniedzējiem), viena ražotāja eksportētāja un 17 lietotājiem. Neviens importētājs nepieteicās atlases izveidē, un neviens cits importētājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā.

| (13) | Tikai viens no diviem zināmajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, proti, HEG Limited (“HEG”), pilnībā sadarbojās pārskatīšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Šajā sakarā būtu jāpiemin, ka sākotnējā izmeklēšanā pilnīgais oficiālais minētā uzņēmuma nosaukums bija Hindustan Electro Graphite Limited. Vēlāk uzņēmums nomainīja nosaukumu uz HEG Limited. Otrs ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, proti, Graphite India Limited (“GIL”), nolēma nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(13)

Tikai viens no diviem zināmajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, proti, HEG Limited (“HEG”), pilnībā sadarbojās pārskatīšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Šajā sakarā būtu jāpiemin, ka sākotnējā izmeklēšanā pilnīgais oficiālais minētā uzņēmuma nosaukums bija Hindustan Electro Graphite Limited. Vēlāk uzņēmums nomainīja nosaukumu uz HEG Limited. Otrs ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, proti, Graphite India Limited (“GIL”), nolēma nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem šajā izmeklēšanā.

| (14) | Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās.






  a) | Ražotāji Savienībā:







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden un Meitingen, Vācija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās.

a)

Ražotāji Savienībā:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden un Meitingen, Vācija,

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Šveice, |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Šveice,

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spānija, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spānija,

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Vācija. |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Vācija.

| b) | Ražotājs eksportētājs Indijā







  — | HEG Limited, Bhopal. |
| --- | --- | --- |

b)

Ražotājs eksportētājs Indijā

—

HEG Limited, Bhopal.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (15) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., tādi Indijas izcelsmes grafīta elektrodi, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai lielāks un elektriskā pretestība ir 6,0 μ.Ω.m vai mazāka, un uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotie savienotāji, uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(15)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., tādi Indijas izcelsmes grafīta elektrodi, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai lielāks un elektriskā pretestība ir 6,0 μ.Ω.m vai mazāka, un uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotie savienotāji, uz kuriem pašlaik attiecas KN kods ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi (“attiecīgais ražojums”).

| (16) | Izmeklēšanā apstiprinājās, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko ražotājs eksportētājs ražo un pārdod iekšzemes tirgū Indijā, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši lietošanas veidi, tādēļ tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(16)

Izmeklēšanā apstiprinājās, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko ražotājs eksportētājs ražo un pārdod iekšzemes tirgū Indijā, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši lietošanas veidi, tādēļ tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (17) | Ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās radītu iespējamību, ka dempings turpināsies vai atkārtosies. |
| --- | --- |

(17)

Ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās radītu iespējamību, ka dempings turpināsies vai atkārtosies.

1.   Vispārīga informācija

| (18) | Tikai viens Indijas ražotājs eksportētājs piekrita sadarboties. Otrs zināmais ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(18)

Tikai viens Indijas ražotājs eksportētājs piekrita sadarboties. Otrs zināmais ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās.

| (19) | Salīdzinot sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja eksporta apjomu ar kopējo no Indijas uz Savienību veiktā eksporta apjomu, atklājās, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs PIP veidoja lielāko daļu no Savienības kopējā importa apjoma, kas veikts no Indijas. Tādēļ uzskatīja, ka sadarbības līmenis bija augsts. |
| --- | --- |

(19)

Salīdzinot sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja eksporta apjomu ar kopējo no Indijas uz Savienību veiktā eksporta apjomu, atklājās, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs PIP veidoja lielāko daļu no Savienības kopējā importa apjoma, kas veikts no Indijas. Tādēļ uzskatīja, ka sadarbības līmenis bija augsts.

2.   Imports par dempinga cenām PIP

2.1.   Normālā vērtība

| (20) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai sadarbībā iesaistītā Indijas ražotāja eksportētāja veiktie līdzīgā ražojuma pārdevumi neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms bijis vismaz 5 % no kopējiem attiecīgiem pārdevumiem eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(20)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai sadarbībā iesaistītā Indijas ražotāja eksportētāja veiktie līdzīgā ražojuma pārdevumi neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms bijis vismaz 5 % no kopējiem attiecīgiem pārdevumiem eksportam uz Savienību.

| (21) | Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, ko uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, kurus pārdeva eksportam uz Savienību. Nosakot grafīta elektrodu sistēmu ražojuma veidus, ņēma vērā šādus elementus: i) vai elektrodus pārdeva kopā ar savienotājiem; ii) to diametru; iii) to garumu. |
| --- | --- |

(21)

Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, ko uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, kurus pārdeva eksportam uz Savienību. Nosakot grafīta elektrodu sistēmu ražojuma veidus, ņēma vērā šādus elementus: i) vai elektrodus pārdeva kopā ar savienotājiem; ii) to diametru; iii) to garumu.

| (22) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka, nosakot identiskas vai tieši salīdzināmas grafīta elektrodu sistēmas, ir jāņem vērā arī fakts, ka grafīta elektrodu sistēmas ražo no dažādas kvalitātes koksa (pamata izejviela). Apstiprinājās, ka ražošanas procesā uzņēmums izmantoja divu dažādu veidu koksu: importēto needle koksu, kas ir augstākās kvalitātes, un standarta koksu, ko iegādājās Indijas tirgū. Tāpat apstiprinājās, ka izmantotais koksa veids nosaka ražošanas izmaksas un galaprodukta cenu. |
| --- | --- |

(22)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka, nosakot identiskas vai tieši salīdzināmas grafīta elektrodu sistēmas, ir jāņem vērā arī fakts, ka grafīta elektrodu sistēmas ražo no dažādas kvalitātes koksa (pamata izejviela). Apstiprinājās, ka ražošanas procesā uzņēmums izmantoja divu dažādu veidu koksu: importēto needle koksu, kas ir augstākās kvalitātes, un standarta koksu, ko iegādājās Indijas tirgū. Tāpat apstiprinājās, ka izmantotais koksa veids nosaka ražošanas izmaksas un galaprodukta cenu.

| (23) | Tādēļ, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, Komisija katru ražojuma veidu iedalīja zemas kvalitātes un augstas kvalitātes ražojumos, lai aprēķinātu dempingu. |
| --- | --- |

(23)

Tādēļ, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, Komisija katru ražojuma veidu iedalīja zemas kvalitātes un augstas kvalitātes ražojumos, lai aprēķinātu dempingu.

| (24) | Pēc tam pārbaudīja, vai sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja veiktie pārdevumi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi attiecībā uz katru ražojuma veidu, t. i., vai katra ražojumu veida pārdevumu iekšzemes tirgū apjoms bijis vismaz 5 % no tā paša ražojumu veida pārdevumu apjoma eksportam uz Savienību. Attiecībā uz ražojumu veidiem, kuri pārdoti reprezentatīvā daudzumā, pēc tam tika pārbaudīts, vai šādi pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

(24)

Pēc tam pārbaudīja, vai sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja veiktie pārdevumi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi attiecībā uz katru ražojuma veidu, t. i., vai katra ražojumu veida pārdevumu iekšzemes tirgū apjoms bijis vismaz 5 % no tā paša ražojumu veida pārdevumu apjoma eksportam uz Savienību. Attiecībā uz ražojumu veidiem, kuri pārdoti reprezentatīvā daudzumā, pēc tam tika pārbaudīts, vai šādi pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam.

| (25) | Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai katra ražojuma veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas pārdots parastā tirdzniecības apritē, proti, nosakot ar nesaistītiem pircējiem veikto attiecīgā veida rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru. Visos gadījumos, kad konkrēta ražojumu veida pārdevumi iekšzemes tirgū tika veikti pietiekamā daudzumā un parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū PIP. |
| --- | --- |

(25)

Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai katra ražojuma veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas pārdots parastā tirdzniecības apritē, proti, nosakot ar nesaistītiem pircējiem veikto attiecīgā veida rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru. Visos gadījumos, kad konkrēta ražojumu veida pārdevumi iekšzemes tirgū tika veikti pietiekamā daudzumā un parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū PIP.

| (26) | Attiecībā uz pārējiem ražojumu veidiem, kuru pārdevumi iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvi vai nebija veikti parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam. Normālo vērtību noteica, pieskaitot eksportēto veidu ražošanas izdevumiem, ko vajadzības gadījumā pielāgoja, samērīgus procentus par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par līdzīga ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē, ko veic izmeklēšanai pakļautais ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz pārējiem ražojumu veidiem, kuru pārdevumi iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvi vai nebija veikti parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam. Normālo vērtību noteica, pieskaitot eksportēto veidu ražošanas izdevumiem, ko vajadzības gadījumā pielāgoja, samērīgus procentus par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par līdzīga ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē, ko veic izmeklēšanai pakļautais ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu.

2.2.   Eksporta cena

| (27) | Tā kā Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, visus eksporta pārdevumus uz Savienību pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, visus eksporta pārdevumus uz Savienību pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

2.3.   Salīdzinājums

| (28) | Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem bija pierādīts, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Šajā nolūkā pēc vajadzības un pamatotos gadījumos veica atbilstīgus pielāgojumus, lai ņemtu vērā atšķirīgas transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas un palīgizmaksas, finanšu izmaksas, bankas izmaksas un antidempinga maksājumus, ko maksā pieprasījuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

(28)

Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem bija pierādīts, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Šajā nolūkā pēc vajadzības un pamatotos gadījumos veica atbilstīgus pielāgojumus, lai ņemtu vērā atšķirīgas transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas un palīgizmaksas, finanšu izmaksas, bankas izmaksas un antidempinga maksājumus, ko maksā pieprasījuma iesniedzējs.

| (29) | Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka viņa gadījumā Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”) faktiski ir nodokļu atmaksāšanas shēma, jo DEPBS atļaujas izmanto tikai, lai samaksātu importa nodokļus par izejvielām, ko izmanto grafīta elektrodu sistēmu ražošanā. Importa nodokļu izmaksas par izejvielām tiek atmaksātas, kad ražojumu eksportē, tādējādi veidojot mazāku eksporta cenu. Tādēļ uzņēmums apgalvoja, ka jāveic pielāgojums attiecībā uz iekšzemes cenu, jo to neietekmē importa nodokļu atmaksa. Izmeklēšana liecina, ka pretēji apgalvotajam uzņēmums izmanto bez ievedmuitas nodokļa importētās izejvielas gan tādu grafīta elektrodu sistēmu ražošanā, kas paredzētas eksporta tirgum, gan tādu sistēmu ražošanā, kas paredzētas iekšzemes tirgum. Tādēļ DEPBS neietekmē cenu atšķirību starp iekšzemes tirgū pārdotajiem un eksportētajiem ražojumiem un attiecīgi pielāgojumus nevar piešķirt. |
| --- | --- |

(29)

Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka viņa gadījumā Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”) faktiski ir nodokļu atmaksāšanas shēma, jo DEPBS atļaujas izmanto tikai, lai samaksātu importa nodokļus par izejvielām, ko izmanto grafīta elektrodu sistēmu ražošanā. Importa nodokļu izmaksas par izejvielām tiek atmaksātas, kad ražojumu eksportē, tādējādi veidojot mazāku eksporta cenu. Tādēļ uzņēmums apgalvoja, ka jāveic pielāgojums attiecībā uz iekšzemes cenu, jo to neietekmē importa nodokļu atmaksa. Izmeklēšana liecina, ka pretēji apgalvotajam uzņēmums izmanto bez ievedmuitas nodokļa importētās izejvielas gan tādu grafīta elektrodu sistēmu ražošanā, kas paredzētas eksporta tirgum, gan tādu sistēmu ražošanā, kas paredzētas iekšzemes tirgum. Tādēļ DEPBS neietekmē cenu atšķirību starp iekšzemes tirgū pārdotajiem un eksportētajiem ražojumiem un attiecīgi pielāgojumus nevar piešķirt.

2.4.   Dempinga starpība

| (30) | Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā vidējo svērto normālo vērtību pēc ražojuma veida salīdzina ar vidējo svērto eksporta cenu par attiecīgā ražojuma atbilstīgo veidu. Pamatojoties uz iepriekš minēto metodi, ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir noteikta dempinga starpība 11–12 %. |
| --- | --- |

(30)

Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā vidējo svērto normālo vērtību pēc ražojuma veida salīdzina ar vidējo svērto eksporta cenu par attiecīgā ražojuma atbilstīgo veidu. Pamatojoties uz iepriekš minēto metodi, ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir noteikta dempinga starpība 11–12 %.

| (31) | Pēc to būtisko faktu un apsvērumu atklāšanas, pamatojoties uz kuriem bija plānots ieteikt saglabāt pašreizējos pasākumus (“noslēguma informācijas atklāšana”), attiecīgais uzņēmums iesniedza komentārus, kuros apgalvoja, ka dempinga starpības aprēķināšana, pamatojoties uz 4 no 12 PIP mēnešiem, ir atkāpšanās no metodes, ko izmantoja sākotnējā izmeklēšanā, kurā ņēma vērā visus 12 izmeklēšanas perioda mēnešus. Tādēļ tas apgalvoja, ka izmantotā aprēķināšanas metode palielināja dempinga starpību. |
| --- | --- |

(31)

Pēc to būtisko faktu un apsvērumu atklāšanas, pamatojoties uz kuriem bija plānots ieteikt saglabāt pašreizējos pasākumus (“noslēguma informācijas atklāšana”), attiecīgais uzņēmums iesniedza komentārus, kuros apgalvoja, ka dempinga starpības aprēķināšana, pamatojoties uz 4 no 12 PIP mēnešiem, ir atkāpšanās no metodes, ko izmantoja sākotnējā izmeklēšanā, kurā ņēma vērā visus 12 izmeklēšanas perioda mēnešus. Tādēļ tas apgalvoja, ka izmantotā aprēķināšanas metode palielināja dempinga starpību.

| (32) | Jāatgādina, ka dempinga aprēķins, pamatojoties uz 4 PIP mēnešiem, ir ierasta metode, ko Komisija izmanto termiņbeigu pārskatīšanā, kad ir jākonstatē, vai dempings turpinās vai arī pastāv iespēja, ka tas atkārtosies. Izmeklēšana uz vietas apliecināja, ka 4 mēneši ir reprezentatīvi pilnam 12 mēnešu periodam. Tas tika konstatēts, salīdzinot datus par izmaksām un cenām, kas iesniegti par 4 mēnešiem, ar datiem par atlikušajiem 8 mēnešiem. Turklāt izvēlētie 4 mēneši bija katra ceturkšņa pēdējie mēneši un tādējādi sniedza vispārēju ieskatu par visu 12 mēnešu periodu. Tādēļ Komisija nepiekrīt apgalvojumam, ka piemērotā metode maina nobeiguma secinājumu attiecībā uz dempinga pastāvēšanu PIP, kā arī apgalvojumam, ka tā palielina dempinga starpību. |
| --- | --- |

(32)

Jāatgādina, ka dempinga aprēķins, pamatojoties uz 4 PIP mēnešiem, ir ierasta metode, ko Komisija izmanto termiņbeigu pārskatīšanā, kad ir jākonstatē, vai dempings turpinās vai arī pastāv iespēja, ka tas atkārtosies. Izmeklēšana uz vietas apliecināja, ka 4 mēneši ir reprezentatīvi pilnam 12 mēnešu periodam. Tas tika konstatēts, salīdzinot datus par izmaksām un cenām, kas iesniegti par 4 mēnešiem, ar datiem par atlikušajiem 8 mēnešiem. Turklāt izvēlētie 4 mēneši bija katra ceturkšņa pēdējie mēneši un tādējādi sniedza vispārēju ieskatu par visu 12 mēnešu periodu. Tādēļ Komisija nepiekrīt apgalvojumam, ka piemērotā metode maina nobeiguma secinājumu attiecībā uz dempinga pastāvēšanu PIP, kā arī apgalvojumam, ka tā palielina dempinga starpību.

| (33) | Ņemot vērā to, ka otrs zināmais Indijas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, viņam nevarēja aprēķināt dempinga starpību. Tomēr saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu arī šis uzņēmums uz Savienību eksportēja par dempinga cenām. Tā kā lielākā daļa eksporta no Indijas ir saistīta ar Indijas ražotāju, kas sadarbojās un attiecībā uz kuru ir konstatēts, ka tas eksportē par dempinga cenām, un tā kā no Indijas importētā attiecīgā ražojuma vidējā cena saskaņā ar Eurostat ir zemāka nekā vidējā eksporta cena uzņēmumam, kas sadarbojās, ir apstiprināta dempinga pastāvēšana valsts mērogā. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā to, ka otrs zināmais Indijas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, viņam nevarēja aprēķināt dempinga starpību. Tomēr saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu arī šis uzņēmums uz Savienību eksportēja par dempinga cenām. Tā kā lielākā daļa eksporta no Indijas ir saistīta ar Indijas ražotāju, kas sadarbojās un attiecībā uz kuru ir konstatēts, ka tas eksportē par dempinga cenām, un tā kā no Indijas importētā attiecīgā ražojuma vidējā cena saskaņā ar Eurostat ir zemāka nekā vidējā eksporta cena uzņēmumam, kas sadarbojās, ir apstiprināta dempinga pastāvēšana valsts mērogā.

3.   Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

| (34) | Turpmāk analizējot dempinga pastāvēšanu PIP, tika pētīta dempinga atkārtošanās iespējamība. Ņemot vērā to, ka šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Indijas ražotājs eksportētājs, turpmāk izklāstītie secinājumi ir pamatoti ar datiem, ko sniedza šis vienīgais sadarbībā iesaistītais uzņēmums, kā arī ar faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums. |
| --- | --- |

(34)

Turpmāk analizējot dempinga pastāvēšanu PIP, tika pētīta dempinga atkārtošanās iespējamība. Ņemot vērā to, ka šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Indijas ražotājs eksportētājs, turpmāk izklāstītie secinājumi ir pamatoti ar datiem, ko sniedza šis vienīgais sadarbībā iesaistītais uzņēmums, kā arī ar faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums.

| (35) | Šajā sakarā analizēja šādus elementus: Indijas eksportējošo ražotāju rezerves jauda, Savienības tirgus pievilcība Indijas ražotājiem un eksporta cenas uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(35)

Šajā sakarā analizēja šādus elementus: Indijas eksportējošo ražotāju rezerves jauda, Savienības tirgus pievilcība Indijas ražotājiem un eksporta cenas uz trešām valstīm.

3.1.   Eksportētāju rezerves jauda

| (36) | Attiecībā uz sadarbībā iesaistīto Indijas ražotāju eksportētāju izmeklēšanā apliecināja, ka tam ir pieejama rezerves jauda. Turklāt uzņēmums publiski paziņoja par savu nodomu palielināt savu pašreizējo jaudu. Jāuzsver arī, ka uzņēmums ir uz eksportu orientēts un ka lielāko daļu šā uzņēmuma apgrozījuma PIP veidoja eksporta pārdevumi, un ka Savienība vēl joprojām ir nozīmīgs eksporta galamērķis, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz sadarbībā iesaistīto Indijas ražotāju eksportētāju izmeklēšanā apliecināja, ka tam ir pieejama rezerves jauda. Turklāt uzņēmums publiski paziņoja par savu nodomu palielināt savu pašreizējo jaudu. Jāuzsver arī, ka uzņēmums ir uz eksportu orientēts un ka lielāko daļu šā uzņēmuma apgrozījuma PIP veidoja eksporta pārdevumi, un ka Savienība vēl joprojām ir nozīmīgs eksporta galamērķis, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem.

| (37) | Attiecībā uz otru Indijas ražotāju no pārskatīšanas pieprasījuma izriet, ka uzņēmums kopš pasākumu ieviešanas jau ir ievērojami palielinājis jaudu un plāno to palielināt arī turpmāk. Tādēļ nevar izslēgt, ka pasākumu nepastāvēšanas gadījumā vismaz daļa no šīs palielinātās jaudas varētu tikt novirzīta uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz otru Indijas ražotāju no pārskatīšanas pieprasījuma izriet, ka uzņēmums kopš pasākumu ieviešanas jau ir ievērojami palielinājis jaudu un plāno to palielināt arī turpmāk. Tādēļ nevar izslēgt, ka pasākumu nepastāvēšanas gadījumā vismaz daļa no šīs palielinātās jaudas varētu tikt novirzīta uz Savienības tirgu.

3.2.   Savienības tirgus pievilcība

| (38) | Savienības tirgus pievilcību var apliecināt ar faktu, ka antidempinga un kompensācijas maksājumu noteikšana nav apturējusi Indijas eksporta paplašināšanos. Gluži pretēji – pēdējo trīs gadu laikā Indijas eksportētāji ir vairāk nekā divkāršojuši savu eksporta apjomu un vairāk nekā trīskāršojuši tirgus daļu Savienībā. Būtu arī jāuzsver, ka šajā periodā cenu līmenis Savienības tirgū pieauga par 40 %. |
| --- | --- |

(38)

Savienības tirgus pievilcību var apliecināt ar faktu, ka antidempinga un kompensācijas maksājumu noteikšana nav apturējusi Indijas eksporta paplašināšanos. Gluži pretēji – pēdējo trīs gadu laikā Indijas eksportētāji ir vairāk nekā divkāršojuši savu eksporta apjomu un vairāk nekā trīskāršojuši tirgus daļu Savienībā. Būtu arī jāuzsver, ka šajā periodā cenu līmenis Savienības tirgū pieauga par 40 %.

3.3.   Eksporta cenas uz trešām valstīm

| (39) | Attiecībā uz eksportu uz trešām valstīm izmeklēšana liecina, ka PIP sadarbībā iesaistītā ražotāja noteiktās eksporta cenas bija zemākas nekā eksporta cenas uz Savienību, par kurām tika konstatēts, ka tās ir dempinga cenas. Tādēļ, nepastāvot pasākumiem, var sagaidīt, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārorientētu vismaz daļu sava eksporta uz Savienību, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcību. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz eksportu uz trešām valstīm izmeklēšana liecina, ka PIP sadarbībā iesaistītā ražotāja noteiktās eksporta cenas bija zemākas nekā eksporta cenas uz Savienību, par kurām tika konstatēts, ka tās ir dempinga cenas. Tādēļ, nepastāvot pasākumiem, var sagaidīt, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārorientētu vismaz daļu sava eksporta uz Savienību, ņemot vērā Savienības tirgus pievilcību.

3.4.   Secinājumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

| (40) | Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka eksports no Indijas vēl joprojām notiek par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā rezerves jaudu Indijā un Savienības tirgus pievilcību, šķiet, ka Indijas ražotājiem eksportētājiem ir stimuls palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām, vismaz ciktāl tas attiecas uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka eksports no Indijas vēl joprojām notiek par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā rezerves jaudu Indijā un Savienības tirgus pievilcību, šķiet, ka Indijas ražotājiem eksportētājiem ir stimuls palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām, vismaz ciktāl tas attiecas uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās.

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

1.   Savienības ražošana

| (41) | Savienībā līdzīgu ražojumu izgatavo pieci uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kuru produkcijas izlaide uzskatāma par līdzīgā ražojuma kopapjomu Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(41)

Savienībā līdzīgu ražojumu izgatavo pieci uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kuru produkcijas izlaide uzskatāma par līdzīgā ražojuma kopapjomu Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Savienības ražošanas nozare

| (42) | Divas no piecām uzņēmumu grupām neatbalstīja iesniegto pieprasījumu un nesadarbojās pārskatīšanas izmeklēšanā, proti, nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Sūdzību iesniedza šādas trīs ražotāju grupas, kas arī piekrita sadarboties: Graftech International, SGL Carbon GmbH, un Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(42)

Divas no piecām uzņēmumu grupām neatbalstīja iesniegto pieprasījumu un nesadarbojās pārskatīšanas izmeklēšanā, proti, nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Sūdzību iesniedza šādas trīs ražotāju grupas, kas arī piekrita sadarboties: Graftech International, SGL Carbon GmbH, un Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (43) | Šīs trīs ražotāju grupas veido lielāko daļu līdzīgā produkta kopējās produkcijas Savienībā, jo tās ražo vairāk nekā 90 % konkrētu grafīta elektrodu sistēmu kopējā Savienības produkcijā, kā minēts 4. apsvērumā. Tāpēc var uzskatīt, ka tās veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tās būs “Savienības ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(43)

Šīs trīs ražotāju grupas veido lielāko daļu līdzīgā produkta kopējās produkcijas Savienībā, jo tās ražo vairāk nekā 90 % konkrētu grafīta elektrodu sistēmu kopējā Savienības produkcijā, kā minēts 4. apsvērumā. Tāpēc var uzskatīt, ka tās veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tās būs “Savienības ražošanas nozare”.

E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Ievada piezīme

| (44) | Ņemot vērā to, ka šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens attiecīgā ražojuma Indijas ražotājs eksportētājs, dati par Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu uz Savienību nav norādīti ar precīziem skaitļiem, lai nodrošinātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā to, ka šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens attiecīgā ražojuma Indijas ražotājs eksportētājs, dati par Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu uz Savienību nav norādīti ar precīziem skaitļiem, lai nodrošinātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu.

| (45) | Stāvoklis grafīta elektrodu nozarē ir cieši saistīts ar stāvokli tērauda nozarē, jo grafīta elektrodus galvenokārt izmanto elektrotehniskā tērauda nozarē. Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka 2007. gadā un 2008. gada pirmajos trīs ceturkšņos bija ļoti labvēlīgi tirgus apstākļi tērauda nozarē un attiecīgi arī grafīta elektrodu nozarē. |
| --- | --- |

(45)

Stāvoklis grafīta elektrodu nozarē ir cieši saistīts ar stāvokli tērauda nozarē, jo grafīta elektrodus galvenokārt izmanto elektrotehniskā tērauda nozarē. Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka 2007. gadā un 2008. gada pirmajos trīs ceturkšņos bija ļoti labvēlīgi tirgus apstākļi tērauda nozarē un attiecīgi arī grafīta elektrodu nozarē.

| (46) | Būtu jāpiemin, ka grafīta elektrodu pārdošanas apjomu izmaiņas notiek vairāk vai mazāk saskaņā ar tērauda ražošanas apjomiem. Tomēr grafīta elektrodu piegādes līgumus, nosakot cenu un daudzumu, parasti slēdz uz 6–12 mēnešu periodiem. Tādēļ parasti ir nobīde laikā starp pārdošanas apjoma izmaiņām, kas saistītas ar pieprasījuma izmaiņām, un secīgu ietekmi uz cenām. |
| --- | --- |

(46)

Būtu jāpiemin, ka grafīta elektrodu pārdošanas apjomu izmaiņas notiek vairāk vai mazāk saskaņā ar tērauda ražošanas apjomiem. Tomēr grafīta elektrodu piegādes līgumus, nosakot cenu un daudzumu, parasti slēdz uz 6–12 mēnešu periodiem. Tādēļ parasti ir nobīde laikā starp pārdošanas apjoma izmaiņām, kas saistītas ar pieprasījuma izmaiņām, un secīgu ietekmi uz cenām.

2.   Patēriņš Savienības tirgū

| (47) | Ražojuma patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdotajiem apjomiem Savienības tirgū, uz citu Savienībā strādājošu ražotāju pārdošanas apjomu aplēsēm Savienības tirgū, Eurostat datiem par importu un datiem, kas apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā (9), dažus datus par importu neņēma vērā, jo, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tie neattiecās uz izmeklējamo ražojumu. |
| --- | --- |

(47)

Ražojuma patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdotajiem apjomiem Savienības tirgū, uz citu Savienībā strādājošu ražotāju pārdošanas apjomu aplēsēm Savienības tirgū, Eurostat datiem par importu un datiem, kas apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā (9), dažus datus par importu neņēma vērā, jo, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tie neattiecās uz izmeklējamo ražojumu.

| (48) | No 2006. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par gandrīz 25 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz PIP. Būtu jāpiemin, ka, pateicoties ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem attiecīgā perioda sākumā, Savienības patēriņš bija ļoti liels un ka no sākotnējā izmeklēšanas perioda līdz 2006. gadam tas bija pieaudzis par 30 %.

  1.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā (tonnās) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(48)

No 2006. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par gandrīz 25 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz PIP. Būtu jāpiemin, ka, pateicoties ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem attiecīgā perioda sākumā, Savienības patēriņš bija ļoti liels un ka no sākotnējā izmeklēšanas perioda līdz 2006. gadam tas bija pieaudzis par 30 %.

1.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Kopējais patēriņš Savienībā (tonnās)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indekss (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Indijas importa apjoms, tirgus daļa un cenas

| (49) | Importa apjoms, kura izcelsme ir Indijā (“attiecīgā valsts”), nepārtraukti ir palielinājies, attiecīgajā periodā pieaugot par 143 procentu punktiem, un PIP tas bija 5 000 līdz 7 000 tonnu. Attiecīgās valsts izcelsmes importa tirgus daļa ir vairāk nekā trīskāršojusies laikā no 2006. gada līdz PIP, kad tā sasniedza aptuveni 5 %. Tirgus daļa turpināja pieaugt PIP, neraugoties uz pieprasījuma ievērojamo krišanos. Attiecīgajā periodā attiecīgās valsts importa cenas pieauga par 52 %, sekojot līdzīgām Savienības ražošanas nozares cenu tendencēm, tomēr konstanti palika zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tā kā Indijā ir zināmi tikai divi ražotāji eksportētāji, dati 2. tabulā nav sniegti ar precīziem skaitļiem, lai ievērotu konfidencialitāti.

  2.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgās valsts (tonnas) | 2 000 līdz 3 000 | 3 000 līdz 4 000 | 7 000 līdz 9 000 | 5 000 līdz 7 000 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Importa tirgus daļa no attiecīgās valsts | Apmēram 1,5 % | Apmēram 2 % | Apmēram 5 % | Apmēram 5 % |
| Importa cena no attiecīgās valsts (EUR par tonnu) | Apmēram 2 000 | Apmēram 2 600 | Apmēram 3 000 | Apmēram 3 200 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(49)

Importa apjoms, kura izcelsme ir Indijā (“attiecīgā valsts”), nepārtraukti ir palielinājies, attiecīgajā periodā pieaugot par 143 procentu punktiem, un PIP tas bija 5 000 līdz 7 000 tonnu. Attiecīgās valsts izcelsmes importa tirgus daļa ir vairāk nekā trīskāršojusies laikā no 2006. gada līdz PIP, kad tā sasniedza aptuveni 5 %. Tirgus daļa turpināja pieaugt PIP, neraugoties uz pieprasījuma ievērojamo krišanos. Attiecīgajā periodā attiecīgās valsts importa cenas pieauga par 52 %, sekojot līdzīgām Savienības ražošanas nozares cenu tendencēm, tomēr konstanti palika zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tā kā Indijā ir zināmi tikai divi ražotāji eksportētāji, dati 2. tabulā nav sniegti ar precīziem skaitļiem, lai ievērotu konfidencialitāti.

2.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Importa apjoms no attiecīgās valsts (tonnas)

2 000 līdz 3 000

3 000 līdz 4 000

7 000 līdz 9 000

5 000 līdz 7 000

Indekss (2006 = 100)

100

123

318

243

Importa tirgus daļa no attiecīgās valsts

Apmēram 1,5 %

Apmēram 2 %

Apmēram 5 %

Apmēram 5 %

Importa cena no attiecīgās valsts (EUR par tonnu)

Apmēram 2 000

Apmēram 2 600

Apmēram 3 000

Apmēram 3 200

Indekss (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Ekonomiskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

| (50) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

4.1.   Produkcija

| (51) | PIP produkcija samazinājās par 29 % salīdzinājumā ar 2006. gadu. Savienības ražošanas nozares produkcija vispirms pieauga par 2 % 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam strauji samazinājās, jo īpaši PIP.

  3.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcijas apjoms (tonnās) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(51)

PIP produkcija samazinājās par 29 % salīdzinājumā ar 2006. gadu. Savienības ražošanas nozares produkcija vispirms pieauga par 2 % 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam strauji samazinājās, jo īpaši PIP.

3.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Produkcijas apjoms (tonnās)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indekss (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2.   Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji

| (52) | Ražošanas jauda nedaudz (kopumā par 2 %) samazinājās no 2006. gada līdz PIP. Tā kā produkcija samazinājās arī 2008. gadā un jo īpaši PIP, tā rezultātā jaudas izmantošana kopumā samazinājās par 25 procentu punktiem laikā no 2006. gada līdz PIP.

  4.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(52)

Ražošanas jauda nedaudz (kopumā par 2 %) samazinājās no 2006. gada līdz PIP. Tā kā produkcija samazinājās arī 2008. gadā un jo īpaši PIP, tā rezultātā jaudas izmantošana kopumā samazinājās par 25 procentu punktiem laikā no 2006. gada līdz PIP.

4.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Ražošanas jauda (tonnās)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indekss (2006 = 100)

100

98

98

98

Ražošanas jaudas izmantojums

91 %

95 %

90 %

66 %

Indekss (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3.   Krājumi

| (53) | Savienības ražošanas nozares noslēguma krājumi saglabājās stabili 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam samazinājās par 10 % 2008. gadā. PIP krājumu līmenis nedaudz paaugstinājās, bet bija par 5 % zemāks nekā 2006. gadā.

  5.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi (tonnās) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(53)

Savienības ražošanas nozares noslēguma krājumi saglabājās stabili 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam samazinājās par 10 % 2008. gadā. PIP krājumu līmenis nedaudz paaugstinājās, bet bija par 5 % zemāks nekā 2006. gadā.

5.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Noslēguma krājumi (tonnās)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indekss (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4.   Pārdevumu apjoms

| (54) | Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā samazinājās par 39 %. Attiecīgā perioda sākumā pārdevumu apjoms bija ļoti liels, jo bija pieaudzis par gandrīz 70 % salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu. Pārdošanas apjomi nedaudz samazinājās 2007. un 2008. gadā, tomēr saglabājās diezgan augstā līmenī (2008. gadā tie joprojām bija 47 % virs sākotnējā izmeklēšanas perioda līmeņa). Tomēr pārdevumu apjomi ievērojami kritās laikā no 2008. gada līdz PIP (par gandrīz vienu trešdaļu).

  6.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā (tonnās) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(54)

Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā samazinājās par 39 %. Attiecīgā perioda sākumā pārdevumu apjoms bija ļoti liels, jo bija pieaudzis par gandrīz 70 % salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanas periodu. Pārdošanas apjomi nedaudz samazinājās 2007. un 2008. gadā, tomēr saglabājās diezgan augstā līmenī (2008. gadā tie joprojām bija 47 % virs sākotnējā izmeklēšanas perioda līmeņa). Tomēr pārdevumu apjomi ievērojami kritās laikā no 2008. gada līdz PIP (par gandrīz vienu trešdaļu).

6.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā (tonnās)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indekss (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5.   Tirgus daļa

| (55) | Savienības ražošanas nozarei piederošā tirgus daļa pakāpeniski samazinājās par gandrīz 16 procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP (no 84,6 % līdz 68,7 %).

  7.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražošanas nozares tirgus daļa | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(55)

Savienības ražošanas nozarei piederošā tirgus daļa pakāpeniski samazinājās par gandrīz 16 procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP (no 84,6 % līdz 68,7 %).

7.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indekss (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6.   Izaugsme

| (56) | Savienības patēriņš no 2006. gada līdz PIP samazinājās par gandrīz 25 %. Savienības ražošanas nozare zaudēja gandrīz 16 procentu punktus no tirgus daļas, kamēr attiecīgais imports ieguva 3,4 procentu punktus no tirgus daļas. |
| --- | --- |

(56)

Savienības patēriņš no 2006. gada līdz PIP samazinājās par gandrīz 25 %. Savienības ražošanas nozare zaudēja gandrīz 16 procentu punktus no tirgus daļas, kamēr attiecīgais imports ieguva 3,4 procentu punktus no tirgus daļas.

4.7.   Nodarbinātība

| (57) | No 2006. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 7 %.

  8.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība saistībā ar attiecīgo ražojumu (personas) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(57)

No 2006. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 7 %.

8.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Nodarbinātība saistībā ar attiecīgo ražojumu (personas)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indekss (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8.   Produktivitāte

| (58) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas personas saražoto produkciju, no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 24 %. Tas nedaudz pieauga 2007. un 2008. gadā, bet pēc tam PIP samazinājās par gandrīz 25 %.

  9.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitāte (tonnas uz darbinieku) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(58)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas personas saražoto produkciju, no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 24 %. Tas nedaudz pieauga 2007. un 2008. gadā, bet pēc tam PIP samazinājās par gandrīz 25 %.

9.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Produktivitāte (tonnas uz darbinieku)

140

151

146

107

Indekss (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9.   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū

| (59) | Savienības ražošanas nozares cena par pārdoto ražojuma vienību liecina par pozitīvu tendenci, jo ir pieaugusi par 40 % attiecīgajā periodā. Tas ir saistīts ar i) vispārējo cenu līmeni tirgū, ii) vajadzību kompensēt ražošanas izmaksu pieaugumu un iii) veidu, kādā tiek noteiktas piegādes līgumu cenas. |
| --- | --- |

(59)

Savienības ražošanas nozares cena par pārdoto ražojuma vienību liecina par pozitīvu tendenci, jo ir pieaugusi par 40 % attiecīgajā periodā. Tas ir saistīts ar i) vispārējo cenu līmeni tirgū, ii) vajadzību kompensēt ražošanas izmaksu pieaugumu un iii) veidu, kādā tiek noteiktas piegādes līgumu cenas.

| (60) | Savienības ražošanas nozare 2007. un 2008. gadā varēja palielināt savas cenas, jo kopumā pieauga tirgus cenas; tas bija saistīts ar spēcīgu ilgstošu grafīta elektrodu pieprasījumu. Šis pieprasījums bija rezultāts ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem tērauda nozarē, kuri pastāvēja līdz pat 2008. gada pirmajiem trīs ceturkšņiem, kā minēts 45. apsvērumā. |
| --- | --- |

(60)

Savienības ražošanas nozare 2007. un 2008. gadā varēja palielināt savas cenas, jo kopumā pieauga tirgus cenas; tas bija saistīts ar spēcīgu ilgstošu grafīta elektrodu pieprasījumu. Šis pieprasījums bija rezultāts ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem tērauda nozarē, kuri pastāvēja līdz pat 2008. gada pirmajiem trīs ceturkšņiem, kā minēts 45. apsvērumā.

| (61) | Cenas paaugstinājās arī 2007. un 2008. gadā daļēji, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas un jo īpaši izejvielu izmaksas. No 2006. gada līdz 2008. gadam izmaksas palielinājās par 23 %. Tomēr Savienības ražošanas nozare spēja tās segt, ievērojami palielinot cenas (+ 33 %). |
| --- | --- |

(61)

Cenas paaugstinājās arī 2007. un 2008. gadā daļēji, lai segtu pieaugošās ražošanas izmaksas un jo īpaši izejvielu izmaksas. No 2006. gada līdz 2008. gadam izmaksas palielinājās par 23 %. Tomēr Savienības ražošanas nozare spēja tās segt, ievērojami palielinot cenas (+ 33 %).

| (62) | PIP cenas turpināja pieaugt, tomēr jau mazākā mērā (+ 5 %). Fakts, ka cenas nekritās periodā, kad kritās pieprasījums, ir skaidrots ar veidu, kādā tirgū tiek slēgti piegādes līgumi, un ar faktu, ka lielākā daļa piegādes līgumu 2009. gadam bija noslēgti 2008. gadā. Kā minēts 46. apsvērumā, grafīta elektrodu pārdošanas apjomu izmaiņas notiek vairāk vai mazāk saskaņā ar tērauda ražošanas apjomiem. Tomēr grafīta elektrodu piegādes līgumu slēgšana uz 6–12 mēnešu periodiem var kavēt ietekmi, kādu attiecībā uz cenām var radīt jebkādas pieprasījuma izmaiņas (pieaugums, samazinājums). Līgumus slēdz, pamatojoties uz paredzamajiem pārdošanas apjomiem, kuri var atšķirties no faktiskajiem pārdošanas apjomiem, kā rezultātā cenu tendences konkrētā periodā var nesekot pārdošanas apjomu tendencēm tajā pašā periodā. Šāda situācija bija PIP, kad pārdošanas apjomi samazinājās, bet cenas saglabājās augstas, jo lielākā daļa piegādes līgumu 2009. gadam bija noslēgti 2008. gadā un dažas piegādes, kuras bija plānotas 2008. gadā, tika atliktas uz 2009. gadu. Tomēr cenu pieaugums par 5 % PIP nebija pietiekams, lai segtu izmaksu pieaugumu (+ 13 %), kā tas bija iespējams iepriekšējos periodos. Pēc PIP līgumu cenas tika pazeminātas. |
| --- | --- |

(62)

PIP cenas turpināja pieaugt, tomēr jau mazākā mērā (+ 5 %). Fakts, ka cenas nekritās periodā, kad kritās pieprasījums, ir skaidrots ar veidu, kādā tirgū tiek slēgti piegādes līgumi, un ar faktu, ka lielākā daļa piegādes līgumu 2009. gadam bija noslēgti 2008. gadā. Kā minēts 46. apsvērumā, grafīta elektrodu pārdošanas apjomu izmaiņas notiek vairāk vai mazāk saskaņā ar tērauda ražošanas apjomiem. Tomēr grafīta elektrodu piegādes līgumu slēgšana uz 6–12 mēnešu periodiem var kavēt ietekmi, kādu attiecībā uz cenām var radīt jebkādas pieprasījuma izmaiņas (pieaugums, samazinājums). Līgumus slēdz, pamatojoties uz paredzamajiem pārdošanas apjomiem, kuri var atšķirties no faktiskajiem pārdošanas apjomiem, kā rezultātā cenu tendences konkrētā periodā var nesekot pārdošanas apjomu tendencēm tajā pašā periodā. Šāda situācija bija PIP, kad pārdošanas apjomi samazinājās, bet cenas saglabājās augstas, jo lielākā daļa piegādes līgumu 2009. gadam bija noslēgti 2008. gadā un dažas piegādes, kuras bija plānotas 2008. gadā, tika atliktas uz 2009. gadu. Tomēr cenu pieaugums par 5 % PIP nebija pietiekams, lai segtu izmaksu pieaugumu (+ 13 %), kā tas bija iespējams iepriekšējos periodos. Pēc PIP līgumu cenas tika pazeminātas.

| (63) | Kā skaidrots 49. apsvērumā, attiecīgās valsts importa cenu tendences bija līdzīgas Savienības ražošanas nozares cenu tendencēm, tomēr konstanti bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

  10.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena Savienības tirgū (EUR par tonnu) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(63)

Kā skaidrots 49. apsvērumā, attiecīgās valsts importa cenu tendences bija līdzīgas Savienības ražošanas nozares cenu tendencēm, tomēr konstanti bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

10.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Vienības cena Savienības tirgū (EUR par tonnu)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indekss (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10.   Algas

| (64) | No 2006. gada līdz PIP vidējā darba alga uz vienu darbinieku palielinājās par 15 %.

  11.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas uz 1 darbinieku gadā (tūkst. EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(64)

No 2006. gada līdz PIP vidējā darba alga uz vienu darbinieku palielinājās par 15 %.

11.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Darbaspēka izmaksas uz 1 darbinieku gadā (tūkst. EUR)

52

56

61

60

Indekss (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11.   Ieguldījumi

| (65) | No 2006. gada līdz PIP ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma attiecībā uz attiecīgo ražojumu pieauga par 37 %. Tomēr PIP ieguldījumi samazinājās par 14 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

  12.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(65)

No 2006. gada līdz PIP ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma attiecībā uz attiecīgo ražojumu pieauga par 37 %. Tomēr PIP ieguldījumi samazinājās par 14 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

12.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Neto ieguldījumi (EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indekss (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12.   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (66) | Attiecīgajā periodā izmaksām pieaugot par 40 %, Savienības ražošanas nozare no 2006. līdz 2007. gadam tomēr spēja palielināt cenas vairāk, nekā bija tās izmaksu pieaugums. Tas radīja peļņas pieaugumu no 19 % 2006. gadā līdz 26 % 2007. gadā. No 2007. gada līdz 2008. gadam cenas un izmaksas pieauga līdzīgās proporcijās, tādējādi Savienības ražošanas nozares peļņa saglabājās stabila 2007. gada līmenī. Pēc tam peļņa atkal samazinājās līdz 19 % PIP saistībā ar ietekmi uz izmaksām, ko radīja samazināta ražošanas jaudas izmantošana un augstākas izejvielu cenas. Peļņa turpināja samazināties 2009. gadā, jo Savienības ražošanas nozare bija spiesta pazemināt cenas, lai atspoguļotu pārdošanas cenu vispārējo samazināšanos grafīta elektrodu tirgū, kas bija saistīta ar sarūkošo pieprasījumu tērauda nozarē. |
| --- | --- |

(66)

Attiecīgajā periodā izmaksām pieaugot par 40 %, Savienības ražošanas nozare no 2006. līdz 2007. gadam tomēr spēja palielināt cenas vairāk, nekā bija tās izmaksu pieaugums. Tas radīja peļņas pieaugumu no 19 % 2006. gadā līdz 26 % 2007. gadā. No 2007. gada līdz 2008. gadam cenas un izmaksas pieauga līdzīgās proporcijās, tādējādi Savienības ražošanas nozares peļņa saglabājās stabila 2007. gada līmenī. Pēc tam peļņa atkal samazinājās līdz 19 % PIP saistībā ar ietekmi uz izmaksām, ko radīja samazināta ražošanas jaudas izmantošana un augstākas izejvielu cenas. Peļņa turpināja samazināties 2009. gadā, jo Savienības ražošanas nozare bija spiesta pazemināt cenas, lai atspoguļotu pārdošanas cenu vispārējo samazināšanos grafīta elektrodu tirgū, kas bija saistīta ar sarūkošo pieprasījumu tērauda nozarē.

| (67) | Ienākums no ieguldījumiem pieauga no 71 % 2006. gadā līdz 103 % 2007. gadā. 2008. gadā tas pieauga līdz 119 %, bet PIP samazinājās līdz 77 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem palielinājās tikai par 6 procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP.

  13.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto peļņa no Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Ienākums no ieguldījumiem (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(67)

Ienākums no ieguldījumiem pieauga no 71 % 2006. gadā līdz 103 % 2007. gadā. 2008. gadā tas pieauga līdz 119 %, bet PIP samazinājās līdz 77 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem palielinājās tikai par 6 procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP.

13.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Neto peļņa no Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)

19 %

26 %

25 %

19 %

Ienākums no ieguldījumiem (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (68) | No 2006. līdz 2007. gadam pieauga neto naudas plūsma no pamatdarbībām. Šis pieaugums turpinājās 2008. gadā, bet PIP samazinājās. Kopumā naudas plūsma PIP bija par 28 % lielāka nekā attiecīgā perioda sākumā. |
| --- | --- |

(68)

No 2006. līdz 2007. gadam pieauga neto naudas plūsma no pamatdarbībām. Šis pieaugums turpinājās 2008. gadā, bet PIP samazinājās. Kopumā naudas plūsma PIP bija par 28 % lielāka nekā attiecīgā perioda sākumā.

| (69) | Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.

  14.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(69)

Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.

14.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Naudas plūsma (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indekss (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14.   Dempinga starpības apjoms

| (70) | Ņemot vērā Indijas izcelsmes importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā Indijas izcelsmes importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

4.15.   Atgūšanās no agrākās subsidēšanas un agrākā dempinga ietekmes

| (71) | Iepriekš apskatītie rādītāji liecina par nelielu ekonomiskās un finansiālās situācijas uzlabošanos Savienības ražošanas nozarē pēc galīgo kompensācijas un antidempinga pasākumu ieviešanas 2004. gadā. Jo īpaši laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozare guva labumu no lielākām cenām un peļņas. Tas notika, pateicoties ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem, kas ļāva saglabāt augstu cenu līmeni un rentabilitāti, lai gan Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās, kā izklāstīts 55. apsvērumā. Tomēr tajā pašā periodā, neraugoties uz pasākumiem, Indijas importa tirgus daļa pieauga un Indijas ražojumi tika importēti par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP Savienības ražošanas nozares peļņa jau sāka mazināties, un tas turpinājās arī 2009. gadā sakarā ar izmaksu palielināšanos un ierobežotu cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(71)

Iepriekš apskatītie rādītāji liecina par nelielu ekonomiskās un finansiālās situācijas uzlabošanos Savienības ražošanas nozarē pēc galīgo kompensācijas un antidempinga pasākumu ieviešanas 2004. gadā. Jo īpaši laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozare guva labumu no lielākām cenām un peļņas. Tas notika, pateicoties ļoti labvēlīgiem tirgus apstākļiem, kas ļāva saglabāt augstu cenu līmeni un rentabilitāti, lai gan Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās, kā izklāstīts 55. apsvērumā. Tomēr tajā pašā periodā, neraugoties uz pasākumiem, Indijas importa tirgus daļa pieauga un Indijas ražojumi tika importēti par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP Savienības ražošanas nozares peļņa jau sāka mazināties, un tas turpinājās arī 2009. gadā sakarā ar izmaksu palielināšanos un ierobežotu cenu pieaugumu.

5.   Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme

5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (72) | Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, attiecīgās valsts importa apjoms vairāk nekā divkāršojās un šā importa tirgus daļa vairāk nekā trīskāršojās (skatīt 49. apsvērumu). Ja neņem vērā antidempinga un kompensācijas maksājumus, PIP imports no attiecīgās valsts notika par zemāku cenu nekā Savienības ražošanas nozares cena, lai gan starpība bija mazāka par 2 %. |
| --- | --- |

(72)

Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, attiecīgās valsts importa apjoms vairāk nekā divkāršojās un šā importa tirgus daļa vairāk nekā trīskāršojās (skatīt 49. apsvērumu). Ja neņem vērā antidempinga un kompensācijas maksājumus, PIP imports no attiecīgās valsts notika par zemāku cenu nekā Savienības ražošanas nozares cena, lai gan starpība bija mazāka par 2 %.

5.2.   Ekonomiskās krīzes ietekme

| (73) | Tā kā 2007. gadā un 2008. gada pirmajos trīs ceturkšņos tērauda un saistītajās nozarēs, tostarp grafīta elektrodu nozarē, pastāvēja ļoti labvēlīgi ekonomiskie apstākļi, Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija bija salīdzinoši laba, kad 2008. gada beigās sākās ekonomikas krīze. Fakts, ka grafīta elektrodu piegādes līgumus parasti slēdz uz 6–12 mēnešu periodiem, nozīmē, ka tiek kavēta ietekme, kādu attiecībā uz cenām var radīt jebkādas pieprasījuma izmaiņas (pieaugums, samazinājums). Tā kā līgumi par PIP bija noslēgti laikā, kad ekonomikas krīzes ietekmi vēl nevarēja paredzēt, ekonomikas krīzes ietekme PIP galvenokārt bija redzama apjomā, jo cenu ziņā Savienības ražošanas nozare jebkuru ietekmi justu ar nokavēšanos. Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares situācija attiecībā uz dažiem aspektiem pasliktinājās pat labvēlīgu ekonomisko apstākļu periodā, jo tika zaudēta tirgus daļa, ko tagad ieņem imports no attiecīgās valsts. Tas, ka šī situācijas pasliktināšanās nav radījusi vēl negatīvāku ietekmi, daļēji bija saistīts ar lielo pieprasījumu 2007. un 2008. gadā, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei saglabāt augstus produkcijas un pārdošanas apjomus, un daļēji bija saistīts ar faktu, ka tad, kad PIP šie apjomi samazinājās, tika saglabātas iepriekšējās cenas, pateicoties iepriekš aprakstītajai nobīdei laikā. |
| --- | --- |

(73)

Tā kā 2007. gadā un 2008. gada pirmajos trīs ceturkšņos tērauda un saistītajās nozarēs, tostarp grafīta elektrodu nozarē, pastāvēja ļoti labvēlīgi ekonomiskie apstākļi, Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija bija salīdzinoši laba, kad 2008. gada beigās sākās ekonomikas krīze. Fakts, ka grafīta elektrodu piegādes līgumus parasti slēdz uz 6–12 mēnešu periodiem, nozīmē, ka tiek kavēta ietekme, kādu attiecībā uz cenām var radīt jebkādas pieprasījuma izmaiņas (pieaugums, samazinājums). Tā kā līgumi par PIP bija noslēgti laikā, kad ekonomikas krīzes ietekmi vēl nevarēja paredzēt, ekonomikas krīzes ietekme PIP galvenokārt bija redzama apjomā, jo cenu ziņā Savienības ražošanas nozare jebkuru ietekmi justu ar nokavēšanos. Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares situācija attiecībā uz dažiem aspektiem pasliktinājās pat labvēlīgu ekonomisko apstākļu periodā, jo tika zaudēta tirgus daļa, ko tagad ieņem imports no attiecīgās valsts. Tas, ka šī situācijas pasliktināšanās nav radījusi vēl negatīvāku ietekmi, daļēji bija saistīts ar lielo pieprasījumu 2007. un 2008. gadā, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei saglabāt augstus produkcijas un pārdošanas apjomus, un daļēji bija saistīts ar faktu, ka tad, kad PIP šie apjomi samazinājās, tika saglabātas iepriekšējās cenas, pateicoties iepriekš aprakstītajai nobīdei laikā.

5.3.   Imports no citām valstīm

| (74) | Tā kā Eurostat pieejamie dati par importu KN kodu līmenī ietver arī citus ražojumus, ne tikai izmeklējamo ražojumu, turpmākā analīze veikta, pamatojoties uz datiem par importu Taric kodu līmenī, ko papildina informācija no datiem, kuri apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Dažus datus par importu neņēma vērā, jo, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tie neattiecās uz izmeklējamo ražojumu. |
| --- | --- |

(74)

Tā kā Eurostat pieejamie dati par importu KN kodu līmenī ietver arī citus ražojumus, ne tikai izmeklējamo ražojumu, turpmākā analīze veikta, pamatojoties uz datiem par importu Taric kodu līmenī, ko papildina informācija no datiem, kuri apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Dažus datus par importu neņēma vērā, jo, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tie neattiecās uz izmeklējamo ražojumu.

| (75) | Tiek lēsts, ka importa apjoms no citām trešām valstīm pieauga par 63 % no aptuveni 11 000 tonnu 2006. gadā līdz aptuveni 18 500 tonnu PIP. Citu valstu importa tirgus daļa pieauga no 6,6 % 2006. gadā līdz 14,4 % PIP. Vidējā importa cena no citām trešām valstīm pieauga par 42 % no 2006. gada līdz PIP. Galvenokārt importa izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR), Krievijā, Japānā un Meksikā, kuras bija vienīgās valstis ar atsevišķām tirgus daļām, kas lielākas par 1 % PIP. Imports no šīm valstīm sīkāk apskatīts turpmākajos apsvērumos. Imports no deviņām citām valstīm kopā veido tirgus daļu, kas ir tikai aptuveni 2 %, un tas sīkāk nav iztirzāts. |
| --- | --- |

(75)

Tiek lēsts, ka importa apjoms no citām trešām valstīm pieauga par 63 % no aptuveni 11 000 tonnu 2006. gadā līdz aptuveni 18 500 tonnu PIP. Citu valstu importa tirgus daļa pieauga no 6,6 % 2006. gadā līdz 14,4 % PIP. Vidējā importa cena no citām trešām valstīm pieauga par 42 % no 2006. gada līdz PIP. Galvenokārt importa izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR), Krievijā, Japānā un Meksikā, kuras bija vienīgās valstis ar atsevišķām tirgus daļām, kas lielākas par 1 % PIP. Imports no šīm valstīm sīkāk apskatīts turpmākajos apsvērumos. Imports no deviņām citām valstīm kopā veido tirgus daļu, kas ir tikai aptuveni 2 %, un tas sīkāk nav iztirzāts.

| (76) | Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 2,4 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 0,2 % līdz 2,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī zemākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(76)

Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 2,4 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 0,2 % līdz 2,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī zemākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

| (77) | Krievijas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 4,2 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 1,9 % līdz 6,1 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir nedaudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, bet augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(77)

Krievijas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 4,2 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 1,9 % līdz 6,1 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir nedaudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, bet augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

| (78) | Japānas izcelsmes importa tirgus daļa samazinājās par 0,4 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 2,0 % līdz 1,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir līdzīgas Savienības ražošanas nozares cenām vai augstākas par tām un arī augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(78)

Japānas izcelsmes importa tirgus daļa samazinājās par 0,4 procentu punktiem attiecīgajā periodā (no 2,0 % līdz 1,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir līdzīgas Savienības ražošanas nozares cenām vai augstākas par tām un arī augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

| (79) | Meksikas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 1,0 procentu punktu attiecīgajā periodā (no 0,9 % līdz 1,9 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(79)

Meksikas izcelsmes importa tirgus daļa palielinājās par 1,0 procentu punktu attiecīgajā periodā (no 0,9 % līdz 1,9 %). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī augstākas nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

| (80) | Jāsecina, ka nevar izslēgt, ka ĶTR un Krievijas izcelsmes importa attīstība zināmā mērā ir samazinājusi Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tomēr, ņemot vērā pieejamo importa statistikas datu vispārējo būtību, kas neļauj salīdzināt cenas pēc ražojuma veida, kā tas bija iespējams attiecībā uz Indiju, pamatojoties uz detalizētu informāciju, ko sniedza ražotājs eksportētājs, ĶTR un Krievijas izcelsmes importa radīto ietekmi nevar konstatēt pārliecinoši.

  15.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no citām valstīm apjoms (tonnās) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Importa no citām valstīm tirgus daļa | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Importa cena no citām valstīm (EUR par tonnu) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| ĶTR importa apjoms (tonnās) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| ĶTR importa tirgus daļa | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Cena importam no ĶTR (EUR par tonnu) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| Krievijas importa apjoms (tonnās) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Krievijas importa tirgus daļa | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Krievijas importa cena (EUR par tonnu) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| Japānas importa apjoms (tonnās) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Japānas importa tirgus daļa | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Japānas importa cena (EUR par tonnu) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| Meksikas importa apjoms (tonnās) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Meksikas importa tirgus daļa | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Meksikas importa cenas (EUR par tonnu) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indekss (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(80)

Jāsecina, ka nevar izslēgt, ka ĶTR un Krievijas izcelsmes importa attīstība zināmā mērā ir samazinājusi Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tomēr, ņemot vērā pieejamo importa statistikas datu vispārējo būtību, kas neļauj salīdzināt cenas pēc ražojuma veida, kā tas bija iespējams attiecībā uz Indiju, pamatojoties uz detalizētu informāciju, ko sniedza ražotājs eksportētājs, ĶTR un Krievijas izcelsmes importa radīto ietekmi nevar konstatēt pārliecinoši.

15.   tabula

2006

2007

2008

PIP

Importa no citām valstīm apjoms (tonnās)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indekss (2006 = 100)

100

100

170

163

Importa no citām valstīm tirgus daļa

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Importa cena no citām valstīm (EUR par tonnu)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indekss (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

PIP

ĶTR importa apjoms (tonnās)

421

659

2 828

3 380

Indekss (2006 = 100)

100

157

672

804

ĶTR importa tirgus daļa

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Cena importam no ĶTR (EUR par tonnu)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indekss (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

PIP

Krievijas importa apjoms (tonnās)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indekss (2006 = 100)

100

90

264

245

Krievijas importa tirgus daļa

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Krievijas importa cena (EUR par tonnu)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indekss (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

PIP

Japānas importa apjoms (tonnās)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indekss (2006 = 100)

100

66

110

62

Japānas importa tirgus daļa

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Japānas importa cena (EUR par tonnu)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indekss (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

PIP

Meksikas importa apjoms (tonnās)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indekss (2006 = 100)

100

148

143

167

Meksikas importa tirgus daļa

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Meksikas importa cenas (EUR par tonnu)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indekss (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Secinājums

| (81) | Kā norādīts 49. apsvērumā, importa apjoms no attiecīgās valsts no 2006. gada līdz PIP ir vairāk nekā divkāršojies. Ņemot vērā, ka patēriņš tajā pašā periodā samazinājās par gandrīz 25 %, Indijas eksportētāju tirgus daļa strauji pieauga no aptuveni 1,5 % 2006. gadā līdz aptuveni 5 % PIP. Lai gan Indijas eksporta cenas uz Savienību attiecīgajā periodā ievērojami pieauga sakarā ar augstām tirgus cenām kopumā, tās joprojām bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(81)

Kā norādīts 49. apsvērumā, importa apjoms no attiecīgās valsts no 2006. gada līdz PIP ir vairāk nekā divkāršojies. Ņemot vērā, ka patēriņš tajā pašā periodā samazinājās par gandrīz 25 %, Indijas eksportētāju tirgus daļa strauji pieauga no aptuveni 1,5 % 2006. gadā līdz aptuveni 5 % PIP. Lai gan Indijas eksporta cenas uz Savienību attiecīgajā periodā ievērojami pieauga sakarā ar augstām tirgus cenām kopumā, tās joprojām bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (82) | No 2006. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga un kompensācijas pasākumu pastāvēšanu, daudzi nozīmīgi rādītāji pasliktinājās: produkcijas un pārdošanas apjomi samazinājās attiecīgi par 29 % un 39 %, jaudas izmantojums kritās par 28 %, un tam sekoja nodarbinātības un ražīguma līmeņa samazināšanās. Lai gan daļu šo negatīvo tendenču var izskaidrot ar spēcīgo pieprasījuma krišanos par gandrīz 25 % attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas ievērojamā samazināšanās par 15,9 procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP ir jāinterpretē arī saistībā ar nepārtraukto tirgus daļas pieaugumu Indijas izcelsmes importam. |
| --- | --- |

(82)

No 2006. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga un kompensācijas pasākumu pastāvēšanu, daudzi nozīmīgi rādītāji pasliktinājās: produkcijas un pārdošanas apjomi samazinājās attiecīgi par 29 % un 39 %, jaudas izmantojums kritās par 28 %, un tam sekoja nodarbinātības un ražīguma līmeņa samazināšanās. Lai gan daļu šo negatīvo tendenču var izskaidrot ar spēcīgo pieprasījuma krišanos par gandrīz 25 % attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas ievērojamā samazināšanās par 15,9 procentu punktiem no 2006. gada līdz PIP ir jāinterpretē arī saistībā ar nepārtraukto tirgus daļas pieaugumu Indijas izcelsmes importam.

| (83) | Attiecībā uz salīdzinoši lielo peļņas līmeni PIP, tas galvenokārt bija saistīts ar nepārtraukti augsto cenu līmeni, kā tas skaidrots 62. apsvērumā. Tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozares situācija attiecīgajā periodā kopumā pasliktinājās un ka Savienības ražošanas nozare PIP beigās bija nestabila, neraugoties uz salīdzinoši augsto peļņas līmeni posmā, kad tās mēģinājumi saglabāt pārdošanas apjomus un pietiekamu cenu līmeni samazināta pieprasījuma apstākļos tika traucēti, jo palielinājās Indijas importa apjoms par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz salīdzinoši lielo peļņas līmeni PIP, tas galvenokārt bija saistīts ar nepārtraukti augsto cenu līmeni, kā tas skaidrots 62. apsvērumā. Tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozares situācija attiecīgajā periodā kopumā pasliktinājās un ka Savienības ražošanas nozare PIP beigās bija nestabila, neraugoties uz salīdzinoši augsto peļņas līmeni posmā, kad tās mēģinājumi saglabāt pārdošanas apjomus un pietiekamu cenu līmeni samazināta pieprasījuma apstākļos tika traucēti, jo palielinājās Indijas importa apjoms par dempinga cenām.

F.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Iepriekšējas piezīmes

| (84) | Kā iepriekš minēts, antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei tikai ierobežotā mērā atgūties no nodarītā kaitējuma. Tomēr, kad PIP samazinājās augstais Savienības patēriņa līmenis, kas pastāvēja attiecīgā perioda lielākajā daļā, Savienības ražošanas nozare nonāca nestabilā un viegli ietekmējamā situācijā un turpināja saskarties ar Indijas importa par dempinga cenām kaitējošo ietekmi. Jo īpaši PIP beigās Savienības ražošanas nozares spējas ietekmēt izmaksu pieaugumu bija vājas. |
| --- | --- |

(84)

Kā iepriekš minēts, antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei tikai ierobežotā mērā atgūties no nodarītā kaitējuma. Tomēr, kad PIP samazinājās augstais Savienības patēriņa līmenis, kas pastāvēja attiecīgā perioda lielākajā daļā, Savienības ražošanas nozare nonāca nestabilā un viegli ietekmējamā situācijā un turpināja saskarties ar Indijas importa par dempinga cenām kaitējošo ietekmi. Jo īpaši PIP beigās Savienības ražošanas nozares spējas ietekmēt izmaksu pieaugumu bija vājas.

2.   Attiecība starp eksporta apjomu un cenām uz trešām valstīm un eksporta apjomu un cenām uz Savienību

| (85) | Tika konstatēts, ka, pārdodot Indijas preces valstīs, kas nav ES dalībvalstis, vidējā eksporta cena bija zemāka par vidējo eksporta cenu uz Savienību un arī zemāka par iekšzemes tirgus cenām. Indijas eksportētāja pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, kas atbilst lielākajai daļai no tā kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka tad, ja pasākumi zaudēs spēku, Indijas eksportētājiem būtu stimuls nosūtīt nozīmīgus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz Savienības tirgu, kas ir pievilcīgāks, par tāda līmeņa cenām, kuras pat tad, ja būtu augstākas nekā cenas uz trešām valstīm, visdrīzāk joprojām būtu zemākas par pašreizējo uz Savienību nosūtīto eksporta preču cenu līmeni. |
| --- | --- |

(85)

Tika konstatēts, ka, pārdodot Indijas preces valstīs, kas nav ES dalībvalstis, vidējā eksporta cena bija zemāka par vidējo eksporta cenu uz Savienību un arī zemāka par iekšzemes tirgus cenām. Indijas eksportētāja pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, kas atbilst lielākajai daļai no tā kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka tad, ja pasākumi zaudēs spēku, Indijas eksportētājiem būtu stimuls nosūtīt nozīmīgus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz Savienības tirgu, kas ir pievilcīgāks, par tāda līmeņa cenām, kuras pat tad, ja būtu augstākas nekā cenas uz trešām valstīm, visdrīzāk joprojām būtu zemākas par pašreizējo uz Savienību nosūtīto eksporta preču cenu līmeni.

3.   Neizmantotā jauda un krājumi Indijas tirgū

| (86) | Indijas ražotājam, kas sadarbojās, bija ievērojama rezerves jauda, un tas plānoja palielināt savu jaudu 2010./2011. gadā. Tādēļ ir jaudas, kas ļauj ievērojami palielināt uz Savienību eksportētos apjomus, īpaši tādēļ, ka nav pazīmju, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt papildu produkcijas daudzumus. |
| --- | --- |

(86)

Indijas ražotājam, kas sadarbojās, bija ievērojama rezerves jauda, un tas plānoja palielināt savu jaudu 2010./2011. gadā. Tādēļ ir jaudas, kas ļauj ievērojami palielināt uz Savienību eksportētos apjomus, īpaši tādēļ, ka nav pazīmju, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt papildu produkcijas daudzumus.

| (87) | Komentāros pēc informācijas saņemšanas Indijas ražotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka rezerves jauda galvenokārt bija saistīta ar ekonomikas krīzi un ar to saistīto pieprasījuma krišanos. Tomēr ievērojamu daļu uzņēmuma rezerves jaudas var skaidrot ar faktu, ka uzņēmums būtiski palielināja savu jaudu laikā no 2006. gada līdz PIP. Turklāt jāpiemin, ka uzņēmums plānoja papildus palielināt jaudu. Ir arī jānorāda, ka ir vēl viens Indijas ražotājs, kurš nesadarbojās un kuram ir līdzīga jauda un jaudas izmantošana, un kurš arī nesen ir paziņojis par vēl lielāku jaudas palielinājumu. |
| --- | --- |

(87)

Komentāros pēc informācijas saņemšanas Indijas ražotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka rezerves jauda galvenokārt bija saistīta ar ekonomikas krīzi un ar to saistīto pieprasījuma krišanos. Tomēr ievērojamu daļu uzņēmuma rezerves jaudas var skaidrot ar faktu, ka uzņēmums būtiski palielināja savu jaudu laikā no 2006. gada līdz PIP. Turklāt jāpiemin, ka uzņēmums plānoja papildus palielināt jaudu. Ir arī jānorāda, ka ir vēl viens Indijas ražotājs, kurš nesadarbojās un kuram ir līdzīga jauda un jaudas izmantošana, un kurš arī nesen ir paziņojis par vēl lielāku jaudas palielinājumu.

4.   Secinājums

| (88) | Ražotājiem attiecīgā valstī ir potenciāls, lai palielinātu un/vai pārorientētu savus eksporta apjomus uz Savienības tirgu. Turklāt Indijas eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā cenas uz Savienību. Izmeklēšana pierādīja, ka, pamatojoties uz salīdzināmu ražojumu veidiem, ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva attiecīgo ražojumu par zemāku cenu nekā Savienības ražošanas nozare. Ļoti iespējams, ka šīs zemās cenas pazeminātos atbilstīgi zemākām cenām, ko piemēro pārējām valstīm. Šāda cenu politika apvienojumā ar attiecīgās valsts eksportētāju spēju piegādāt ievērojami lielu attiecīgā ražojuma daudzumu Savienības tirgum, visticamāk, negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

(88)

Ražotājiem attiecīgā valstī ir potenciāls, lai palielinātu un/vai pārorientētu savus eksporta apjomus uz Savienības tirgu. Turklāt Indijas eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā cenas uz Savienību. Izmeklēšana pierādīja, ka, pamatojoties uz salīdzināmu ražojumu veidiem, ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva attiecīgo ražojumu par zemāku cenu nekā Savienības ražošanas nozare. Ļoti iespējams, ka šīs zemās cenas pazeminātos atbilstīgi zemākām cenām, ko piemēro pārējām valstīm. Šāda cenu politika apvienojumā ar attiecīgās valsts eksportētāju spēju piegādāt ievērojami lielu attiecīgā ražojuma daudzumu Savienības tirgum, visticamāk, negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju.

| (89) | Kā norādīts iepriekš, Savienības ražošanas nozarē situācija joprojām ir nestabila un viegli ietekmējama. Ja Savienības rūpniecības nozari pakļautu palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par dempinga cenām, tad varētu samazināties tās pārdošanas apjomi, tirgus daļa, pārdošanas cenas, un līdz ar to finansiālā situācija pasliktinātos līdz tādam līmenim, kāds tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz to, secināja, ka pasākumu izbeigšana, visticamāk, pasliktinātu jau tā nestabilo situāciju un izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(89)

Kā norādīts iepriekš, Savienības ražošanas nozarē situācija joprojām ir nestabila un viegli ietekmējama. Ja Savienības rūpniecības nozari pakļautu palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par dempinga cenām, tad varētu samazināties tās pārdošanas apjomi, tirgus daļa, pārdošanas cenas, un līdz ar to finansiālā situācija pasliktinātos līdz tādam līmenim, kāds tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz to, secināja, ka pasākumu izbeigšana, visticamāk, pasliktinātu jau tā nestabilo situāciju un izraisītu būtiska kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarē.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievads

| (90) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu Savienības interesēs. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu Savienības interesēs. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.

| (91) | Ir jāatceras, ka sākotnējā izmeklēšanā pasākumu ieviešana netika uzskatīta par pretēju Savienības interesēm. Turklāt tas, ka patlaban veiktā izmeklēšana ir pārskatīšana, tādējādi analizējot situāciju, kad antidempinga pasākumi jau ir spēkā, dod iespēju novērtēt jebkādu neparedzētu negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām, ko varēja radīt spēkā esošie antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(91)

Ir jāatceras, ka sākotnējā izmeklēšanā pasākumu ieviešana netika uzskatīta par pretēju Savienības interesēm. Turklāt tas, ka patlaban veiktā izmeklēšana ir pārskatīšana, tādējādi analizējot situāciju, kad antidempinga pasākumi jau ir spēkā, dod iespēju novērtēt jebkādu neparedzētu negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām, ko varēja radīt spēkā esošie antidempinga pasākumi.

| (92) | Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(92)

Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (93) | Savienības ražošanas nozare ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīgu ražošanas nozari. To apstiprināja tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība pēc tam, kad 2004. gadā tika noteikti antidempinga pasākumi. Īpaši tas, ka Savienības ražošanas nozare palielināja rentabilitāti dažus gadus pirms PIP, krasi atšķiras no situācijas pirms pasākumu ieviešanas. Tomēr Savienības ražošanas nozare konsekventi zaudēja tirgus daļu, kamēr imports no attiecīgās valsts pamatīgi palielinājās kā tirgus daļa attiecīgajā periodā. Nepastāvot pasākumiem, Savienības ražošanas nozare, iespējams, būtu daudz sliktākā situācijā. |
| --- | --- |

(93)

Savienības ražošanas nozare ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīgu ražošanas nozari. To apstiprināja tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība pēc tam, kad 2004. gadā tika noteikti antidempinga pasākumi. Īpaši tas, ka Savienības ražošanas nozare palielināja rentabilitāti dažus gadus pirms PIP, krasi atšķiras no situācijas pirms pasākumu ieviešanas. Tomēr Savienības ražošanas nozare konsekventi zaudēja tirgus daļu, kamēr imports no attiecīgās valsts pamatīgi palielinājās kā tirgus daļa attiecīgajā periodā. Nepastāvot pasākumiem, Savienības ražošanas nozare, iespējams, būtu daudz sliktākā situācijā.

3.   Importētāju/lietotāju intereses

| (94) | Neviens no deviņiem nesaistītajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās, nepieteicās sadarboties. |
| --- | --- |

(94)

Neviens no deviņiem nesaistītajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās, nepieteicās sadarboties.

| (95) | Septiņpadsmit lietotāji pieteicās un iesniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem. Lai gan lielākā daļa lietotāju jau vairākus gadus nebija iepirkuši grafīta elektrodus no Indijas un tādēļ ieturēja neitrālu nostāju attiecībā uz iespējamu pasākumu turpināšanu, seši lietotāji vismaz kādā mērā bija izmantojuši Indijas elektrodus. Četri lietotāji apgalvoja, ka pasākumu turpināšana negatīvi ietekmēs konkurenci. Viena asociācija (Eurofer) stingri iestājās pret pasākumu turpināšanu un apgalvoja, ka pasākumu rezultātā daudzi Indijas eksportētāji aizies no Savienības tirgus. Asociācija apgalvo, ka pasākumu turpināšana traucēs tērauda ražotājiem veidot alternatīvus piegādes avotus un ļaus Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk ieņemt vadošo pozīciju, kas līdzinās divu operatoru monopola situācijai. Tomēr, ņemot vērā Indijas importa attīstību pēc pasākumu ieviešanas, ir skaidrs, ka šāda masveida aiziešana nav notikusi; gluži pretēji – imports no Indijas attiecīgajā periodā ir ievērojami palielinājies. Turklāt izmeklēšanā konstatēts, ka grafīta elektrodi arvien vairāk ienāk Savienības tirgū no vairākām citām trešām valstīm. Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pozīcijas noturību tirgū tiek atgādināts, ka tās tirgus daļa ir samazinājusies par gandrīz 16 procentu punktiem attiecīgajā periodā (skatīt 55. apsvērumu). Visbeidzot, šī asociācija pieļāva, ka grafīta elektrodi ir tikai salīdzinoši maza sastāvdaļa tērauda ražotāju kopējās izmaksās. |
| --- | --- |

(95)

Septiņpadsmit lietotāji pieteicās un iesniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem. Lai gan lielākā daļa lietotāju jau vairākus gadus nebija iepirkuši grafīta elektrodus no Indijas un tādēļ ieturēja neitrālu nostāju attiecībā uz iespējamu pasākumu turpināšanu, seši lietotāji vismaz kādā mērā bija izmantojuši Indijas elektrodus. Četri lietotāji apgalvoja, ka pasākumu turpināšana negatīvi ietekmēs konkurenci. Viena asociācija (Eurofer) stingri iestājās pret pasākumu turpināšanu un apgalvoja, ka pasākumu rezultātā daudzi Indijas eksportētāji aizies no Savienības tirgus. Asociācija apgalvo, ka pasākumu turpināšana traucēs tērauda ražotājiem veidot alternatīvus piegādes avotus un ļaus Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk ieņemt vadošo pozīciju, kas līdzinās divu operatoru monopola situācijai. Tomēr, ņemot vērā Indijas importa attīstību pēc pasākumu ieviešanas, ir skaidrs, ka šāda masveida aiziešana nav notikusi; gluži pretēji – imports no Indijas attiecīgajā periodā ir ievērojami palielinājies. Turklāt izmeklēšanā konstatēts, ka grafīta elektrodi arvien vairāk ienāk Savienības tirgū no vairākām citām trešām valstīm. Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pozīcijas noturību tirgū tiek atgādināts, ka tās tirgus daļa ir samazinājusies par gandrīz 16 procentu punktiem attiecīgajā periodā (skatīt 55. apsvērumu). Visbeidzot, šī asociācija pieļāva, ka grafīta elektrodi ir tikai salīdzinoši maza sastāvdaļa tērauda ražotāju kopējās izmaksās.

| (96) | Turklāt jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana neietekmēs lietotājus (10). Neraugoties uz to, ka pasākumi bija spēkā piecus gadus, Savienības importētāji/lietotāji joprojām saņēma materiālu piegādes, tostarp arī no Indijas. Netika arī izteikti nekādi norādījumi par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Turklāt jāatceras, ka attiecībā uz ieviesto pasākumu ietekmi uz lietotājiem sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka, ievērojot grafīta elektrodu izmaksu niecīgo ietekmi uz izmantotāju nozarēm, ir maz ticams, ka jebkāds izmaksu sadārdzinājums ievērojami ietekmētu izmantošanas nozari. Pēc pasākumu ieviešanas nekas arī neliecināja par pretējo. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, nopietni neskars importētājus/lietotājus, kas darbojas Kopienā. |
| --- | --- |

(96)

Turklāt jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana neietekmēs lietotājus (10). Neraugoties uz to, ka pasākumi bija spēkā piecus gadus, Savienības importētāji/lietotāji joprojām saņēma materiālu piegādes, tostarp arī no Indijas. Netika arī izteikti nekādi norādījumi par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Turklāt jāatceras, ka attiecībā uz ieviesto pasākumu ietekmi uz lietotājiem sākotnējā izmeklēšanā secināja, ka, ievērojot grafīta elektrodu izmaksu niecīgo ietekmi uz izmantotāju nozarēm, ir maz ticams, ka jebkāds izmaksu sadārdzinājums ievērojami ietekmētu izmantošanas nozari. Pēc pasākumu ieviešanas nekas arī neliecināja par pretējo. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, nopietni neskars importētājus/lietotājus, kas darbojas Kopienā.

4.   Secinājums

| (97) | Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nepastāv nekādi nepārvarami iemesli pret pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nepastāv nekādi nepārvarami iemesli pret pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (98) | Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ieteikt saglabāt pašreizējos pasākumus. Personām arī bija piešķirts laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā. |
| --- | --- |

(98)

Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ieteikt saglabāt pašreizējos pasākumus. Personām arī bija piešķirts laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.

| (99) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā spēkā antidempinga pasākumi, ko piemēro Indijas izcelsmes konkrētu grafīta elektrodu importam. Jāatgādina, ka pie šiem pasākumiem pieder procentuālie nodokļi. |
| --- | --- |

(99)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā spēkā antidempinga pasākumi, ko piemēro Indijas izcelsmes konkrētu grafīta elektrodu importam. Jāatgādina, ka pie šiem pasākumiem pieder procentuālie nodokļi.

| (100) | Uzņēmumiem individuāli noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, piemēro tikai attiecīgā ražojuma importam, ko ražo šie uzņēmumi un attiecīgi konkrēti nosauktas juridiskas personas. Citi šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nenosaukti (ar adresi un nosaukumu) uzņēmumi, tostarp ar tādiem uzņēmumiem saistītas juridiskas personas, saražota ražojuma importa gadījumā nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme. |
| --- | --- |

(100)

Uzņēmumiem individuāli noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, piemēro tikai attiecīgā ražojuma importam, ko ražo šie uzņēmumi un attiecīgi konkrēti nosauktas juridiskas personas. Citi šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nenosaukti (ar adresi un nosaukumu) uzņēmumi, tostarp ar tādiem uzņēmumiem saistītas juridiskas personas, saražota ražojuma importa gadījumā nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.

| (101) | Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (11) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes, |
| --- | --- |

(101)

Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (11) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu importētiem Indijas izcelsmes grafīta elektrodiem, ko izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μ.Ω.m vai mazāk, ar KN kodu ex 8545 11 00 (Taric kods 8545110010), un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem ar KN kodu ex 8545 90 90 (Taric kods 8545909010), neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi.

2.   Maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas tiem ražojumiem, kas aprakstīti 1. punktā un ko ražo turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgais maksājums
  (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkata – 700016, Rietumbengālija | 9,4 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector–1, Noida – 201301, Utara Pradeša | 0 | A531 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 8,5 | A999 |

Uzņēmums

Galīgais maksājums

(%)

Taric papildu kods

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkata – 700016, Rietumbengālija

9,4

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector–1, Noida – 201301, Utara Pradeša

0

A531

Visi pārējie uzņēmumi

8,5

A999

3.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 13. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 295, 18.9.2004., 10. lpp.

2

(3)  OV L 295, 18.9.2004., 4. lpp.

3

(4)  OV L 350, 30.12.2008., 24. lpp.

4

(5)  OV C 34, 11.2.2009., 11. lpp.

5

(6)  OV C 224, 17.9.2009., 20. lpp.

6

(7)  OV C 224, 17.9.2009., 24. lpp.

7

(8)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

8

(9)  Skatīt 88. apsvērumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1009/2004 (2004. gada 19. maijs), ar kuru dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam piemēro pagaidu antidempinga nodokli (OV L 183, 20.5.2004., 61. lpp.).

9

(10)  Skatīt 106. apsvērumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1009/2004 (OV L 183, 20.5.2004., 61. lpp.) un 22. apsvērumu Padomes Regulā (EK) Nr. 1629/2004.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

11

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/31

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1187/2010

(2010. gada 13. decembris),

ar ko izbeidz antidempinga procedūru par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes glifosāta importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas, ko veica saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 1683/2004 (2) noteica galīgu antidempinga maksājumu tāda glifosāta importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2931 00 99 un ex 3808 93 27 (“attiecīgais ražojums”). Šo maksājumu piemēroja glifosāta importam, kas sūtīts no Malaizijas (neatkarīgi no tā, vai Malaizijas izcelsme ir norādīta deklarācijā), izņemot importu, ko ražojis Crop Protection (M) Sdn. Bhd., un glifosāta importam, kas sūtīts no Taizemes (neatkarīgi no tā, vai Taizemes izcelsme ir norādīta deklarācijā), izņemot importu, kas ražots Sinon Corporation. Antidempinga maksājuma likme ir 29,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas, ko veica saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 1683/2004 (2) noteica galīgu antidempinga maksājumu tāda glifosāta importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2931 00 99 un ex 3808 93 27 (“attiecīgais ražojums”). Šo maksājumu piemēroja glifosāta importam, kas sūtīts no Malaizijas (neatkarīgi no tā, vai Malaizijas izcelsme ir norādīta deklarācijā), izņemot importu, ko ražojis Crop Protection (M) Sdn. Bhd., un glifosāta importam, kas sūtīts no Taizemes (neatkarīgi no tā, vai Taizemes izcelsme ir norādīta deklarācijā), izņemot importu, kas ražots Sinon Corporation. Antidempinga maksājuma likme ir 29,9 %.

| (2) | Ar Lēmumu 2009/383/EK (3) Komisija apturēja galīgos antidempinga maksājumus uz deviņiem mēnešiem no 2009. gada 16. maija. Pēc tam Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 126/2010 (4) apturēšanas termiņu pagarināja uz vienu gadu no 2010. gada 14. februāra. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2009/383/EK (3) Komisija apturēja galīgos antidempinga maksājumus uz deviņiem mēnešiem no 2009. gada 16. maija. Pēc tam Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 126/2010 (4) apturēšanas termiņu pagarināja uz vienu gadu no 2010. gada 14. februāra.

1.2.   Pieprasījums veikt pārskatīšanu

| (3) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (5) spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes glifosāta importam, Komisija 2009. gada 29. jūnijā saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (5) spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes glifosāta importam, Komisija 2009. gada 29. jūnijā saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

| (4) | Pieprasījumu iesniedza Eiropas Glifosāta ražotāju asociācija (“pieprasījuma iesniedzējs”) visu Savienības glifosāta produkcijas ražotāju vārdā. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījumu iesniedza Eiropas Glifosāta ražotāju asociācija (“pieprasījuma iesniedzējs”) visu Savienības glifosāta produkcijas ražotāju vārdā.

| (5) | Pieprasījumā bija ticami pierādījumi, ka, pārtraucot pasākumus, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarē, iespējams, turpināsies vai atkārtosies. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījumā bija ticami pierādījumi, ka, pārtraucot pasākumus, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarē, iespējams, turpināsies vai atkārtosies.

1.3.   Pārskatīšanas sākšana

| (6) | Tādēļ, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6), sāka antidempinga procedūru attiecībā uz tāda glifosāta importu Eiropas Savienībā, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2931 00 99 un ex 3808 93 27 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6), sāka antidempinga procedūru attiecībā uz tāda glifosāta importu Eiropas Savienībā, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2931 00 99 un ex 3808 93 27 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

| (7) | Par pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja attiecīgos importētājus, ražotājus eksportētājus, Ķīnas Tautas Republikas pārstāvjus, reprezentatīvos lietotājus un Savienības ražotājus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. |
| --- | --- |

(7)

Par pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja attiecīgos importētājus, ražotājus eksportētājus, Ķīnas Tautas Republikas pārstāvjus, reprezentatīvos lietotājus un Savienības ražotājus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

2.   PIEPRASĪJUMA ATSAUKŠANA

| (8) | Pieteikuma iesniedzējs ar 2010. gada 21. septembra vēstuli Komisijai oficiāli atsauca pieprasījumu. |
| --- | --- |

(8)

Pieteikuma iesniedzējs ar 2010. gada 21. septembra vēstuli Komisijai oficiāli atsauca pieprasījumu.

| (9) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu un 11. panta 2. punktu procedūru var izbeigt, ja pieprasījums ir atsaukts, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu un 11. panta 2. punktu procedūru var izbeigt, ja pieprasījums ir atsaukts, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nebūtu Savienības interesēs.

| (10) | Uzskatīja, ka šī procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana nebūu Savienības interesēs. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Tomēr netika saņemtas piezīmes, kas varētu ietekmēt šo apsvērumu. |
| --- | --- |

(10)

Uzskatīja, ka šī procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana nebūu Savienības interesēs. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Tomēr netika saņemtas piezīmes, kas varētu ietekmēt šo apsvērumu.

| (11) | Tādēļ uzskatīja, ka antidempinga pārskatīšana termiņa beigās attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes glifosāta importu Savienībā būtu jāizbeidz un spēkā esošie pasākumi būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ uzskatīja, ka antidempinga pārskatīšana termiņa beigās attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes glifosāta importu Savienībā būtu jāizbeidz un spēkā esošie pasākumi būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo atceļ antidempinga pasākumus glifosāta importam, kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2931 00 99 un ex 3808 93 27 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, un izbeidz procedūru attiecībā uz minēto importu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 13. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

K. PEETERS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 303, 30.9.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 120, 15.5.2009., 20. lpp.

3

(4)  OV L 40, 13.2.2010., 1. lpp.

4

(5)  OV C 115, 20.5.2009., 19. lpp.

5

(6)  OV C 234, 29.9.2009., 9. lpp.

6

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/33

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1188/2010

(2010. gada 15. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 16. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EG | 88,4 |
| MA | 57,2 |
| TR | 121,5 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| TR | 73,5 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 116,1 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 46,6 |
| CL | 87,1 |
| MA | 61,2 |
| PE | 58,9 |
| SZ | 46,6 |
| TR | 53,7 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 44,2 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,0 |
| TR | 57,6 |
| ZZ | 60,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 72,6 |
| TR | 77,6 |
| ZZ | 75,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 53,8 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 205,3 |
| CA | 87,8 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,0 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 73,7 |
| US | 94,3 |
| ZA | 124,7 |
| ZZ | 95,1 |
| 0808 20 50 | CN | 78,1 |
| US | 112,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 110,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

64,0

EG

88,4

MA

57,2

TR

121,5

ZZ

82,8

0707 00 05

EG

140,2

TR

73,5

ZZ

106,9

0709 90 70

MA

81,9

TR

116,1

ZZ

99,0

0805 10 20

AR

43,0

BR

46,6

CL

87,1

MA

61,2

PE

58,9

SZ

46,6

TR

53,7

UY

48,0

ZA

44,2

ZZ

54,4

0805 20 10

MA

63,0

TR

57,6

ZZ

60,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

72,6

TR

77,6

ZZ

75,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

58,3

ZZ

53,8

0808 10 80

AR

74,9

AU

205,3

CA

87,8

CL

84,2

CN

82,0

MK

29,3

NZ

73,7

US

94,3

ZA

124,7

ZZ

95,1

0808 20 50

CN

78,1

US

112,9

ZA

141,4

ZZ

110,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/35

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1189/2010

(2010. gada 15. decembris),

ar ko nosaka no 2010. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2010. gada 16. decembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2010. gada 16. decembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2010. gada 16. decembra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 16. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2010. gada 16. decembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 0,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

0,00

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

0,00

---

(1)  Par precēm, ko Savienībā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

1.12.2010-14.12.2010

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 248,84 | 170,04 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 227,25 | 217,25 | 197,27 | 122,28 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 14,47 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 24,33 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

248,84

170,04

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

227,25

217,25

197,27

122,28

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

14,47

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

24,33

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 19,66 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 48,62 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

19,66 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

48,62 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

---

LĒMUMI

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/38

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 15. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2004/211/EK attiecībā uz ierakstiem par Brazīliju, Kuveitu un Sīriju to trešo valstu un to daļu sarakstā, no kurām atļauj Eiropas Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un zirgu dzimtas dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8950)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/776/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/426/EEK par dzīvnieku veselības prasībām attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu un importu no trešām valstīm (1) un jo īpaši tās 12. panta 1. un 4. punktu un 19. panta ievadteikumu, un 19. panta i) un ii) punktu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (2), un jo īpaši tās 17. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 90/426/EEK noteikti dzīvnieku veselības nosacījumi dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku importam Savienībā. Tajā noteikts, ka zirgu dzimtas dzīvnieku imports Savienībā ir atļauts vienīgi no trešām valstīm vai to teritorijas daļām, kurās zirgu ļaunie ienāši ir slimība, par kuru obligāti jāziņo, un pēdējos sešos mēnešos zirgu ļaunie ienāši nav konstatēti. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 90/426/EEK noteikti dzīvnieku veselības nosacījumi dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku importam Savienībā. Tajā noteikts, ka zirgu dzimtas dzīvnieku imports Savienībā ir atļauts vienīgi no trešām valstīm vai to teritorijas daļām, kurās zirgu ļaunie ienāši ir slimība, par kuru obligāti jāziņo, un pēdējos sešos mēnešos zirgu ļaunie ienāši nav konstatēti.

| (2) | Ar Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmumu 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un ar ko groza Lēmumus 93/195/EEK un 94/63/EK (3), izveidots saraksts, kurā iekļautas trešās valstis vai to daļas, uz kurām attiecas reģionalizācija un no kurām dalībvalstis atļauj ievest zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un norādīti citi nosacījumi, kas piemērojami šādam importam. Šis saraksts ir iekļauts minētā lēmuma I pielikumā. Patlaban Brazīlija, Kuveita un Sīrija ir iekļauta minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas 2004. gada 6. janvāra Lēmumu 2004/211/EK, kurā izstrādāts to trešo valstu un ar tām saistīto teritoriju daļu saraksts, no kurām dalībvalstis atļauj ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un ar ko groza Lēmumus 93/195/EEK un 94/63/EK (3), izveidots saraksts, kurā iekļautas trešās valstis vai to daļas, uz kurām attiecas reģionalizācija un no kurām dalībvalstis atļauj ievest zirgu dzimtas dzīvniekus un to spermu, olšūnas un embrijus, un norādīti citi nosacījumi, kas piemērojami šādam importam. Šis saraksts ir iekļauts minētā lēmuma I pielikumā. Patlaban Brazīlija, Kuveita un Sīrija ir iekļauta minētajā pielikumā.

| (3) | Brazīlija 2010. gada aprīlī ziņoja Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE), ka Distrito Federal teritorijā ir apstiprināts saslimšanas gadījums ar zirgu ļaunajiem ienāšiem (Burkholderia mallei). Tādēļ ar Komisijas Lēmumu 2010/333/ES (4) tika grozīts Lēmums 2004/211/EK, lai norādītu, ka no Distrito Federal teritorijas Brazīlijā vairāk nav atļauts Eiropas Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un zirgu dzimtas dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus. |
| --- | --- |

(3)

Brazīlija 2010. gada aprīlī ziņoja Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE), ka Distrito Federal teritorijā ir apstiprināts saslimšanas gadījums ar zirgu ļaunajiem ienāšiem (Burkholderia mallei). Tādēļ ar Komisijas Lēmumu 2010/333/ES (4) tika grozīts Lēmums 2004/211/EK, lai norādītu, ka no Distrito Federal teritorijas Brazīlijā vairāk nav atļauts Eiropas Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un zirgu dzimtas dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus.

| (4) | Brazīlija 2010. gada 1. novembrī informēja OIE, ka minētais vienīgais zirgu ļauno ienāšu gadījums Distrito Federal teritorijā ir novērsts. Jo īpaši iestādes informēja, ka vismaz sešus mēnešus nav reģistrēti jauni slimības uzliesmojumi, ka ieviesti ierobežojumi attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no inficētās teritorijas uz neinficētām teritorijām un ka vairāk nekā 5 000 zirgu dzimtas dzīvnieku pārbaudē netika konstatēti citi saslimšanas gadījumi. |
| --- | --- |

(4)

Brazīlija 2010. gada 1. novembrī informēja OIE, ka minētais vienīgais zirgu ļauno ienāšu gadījums Distrito Federal teritorijā ir novērsts. Jo īpaši iestādes informēja, ka vismaz sešus mēnešus nav reģistrēti jauni slimības uzliesmojumi, ka ieviesti ierobežojumi attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no inficētās teritorijas uz neinficētām teritorijām un ka vairāk nekā 5 000 zirgu dzimtas dzīvnieku pārbaudē netika konstatēti citi saslimšanas gadījumi.

| (5) | Tādēļ ir lietderīgi Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā no jauna iekļaut Distrito Federal to teritoriju sarakstā, no kurām atļauj Eiropas Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un zirgu dzimtas dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir lietderīgi Lēmuma 2004/211/EK I pielikumā no jauna iekļaut Distrito Federal to teritoriju sarakstā, no kurām atļauj Eiropas Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un zirgu dzimtas dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus.

| (6) | OIE 2010. gada oktobrī informēja par zirgu ļauno ienāšu gadījumu Kuveitā. |
| --- | --- |

(6)

OIE 2010. gada oktobrī informēja par zirgu ļauno ienāšu gadījumu Kuveitā.

| (7) | Sīrija ir paziņojusi OIE, ka situācija attiecībā uz zirgu ļaunajiem ienāšiem nav zināma, jo zirgu ļaunie ienāši vairs nav slimība, par ko minētajā valstī obligāti jāziņo. Tika noteikts, ka minētā reģiona valstīs zirgu ļauno ienāšu slimības izcelsme ir zirgi no Sīrijas, un nesen notikusī OIE pārbaudes misija nav izslēgusi iespēju, ka Sīrijā šī slimība ir. |
| --- | --- |

(7)

Sīrija ir paziņojusi OIE, ka situācija attiecībā uz zirgu ļaunajiem ienāšiem nav zināma, jo zirgu ļaunie ienāši vairs nav slimība, par ko minētajā valstī obligāti jāziņo. Tika noteikts, ka minētā reģiona valstīs zirgu ļauno ienāšu slimības izcelsme ir zirgi no Sīrijas, un nesen notikusī OIE pārbaudes misija nav izslēgusi iespēju, ka Sīrijā šī slimība ir.

| (8) | Tādēļ jāaizliedz Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un zirgu dzimtas dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus no Kuveitas un Sīrijas. Tādēļ minētās trešās valstis jāsvītro no Lēmuma 2004/211/EK I pielikuma. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ jāaizliedz Savienībā ievest dzīvus zirgu dzimtas dzīvniekus un zirgu dzimtas dzīvnieku spermu, olšūnas un embrijus no Kuveitas un Sīrijas. Tādēļ minētās trešās valstis jāsvītro no Lēmuma 2004/211/EK I pielikuma.

| (9) | Tādēļ Lēmums 2004/211/EK attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ Lēmums 2004/211/EK attiecīgi jāgroza.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/211/EK I pielikumu groza šādi.

| 1. | Ierakstu par Brazīliju aizstāj ar šādu ierakstu:



















  “BR | Brazīlija | BR-0 | Visa valsts | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Šādas pavalstis:

  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X” | |

1.

Ierakstu par Brazīliju aizstāj ar šādu ierakstu:

“BR

Brazīlija

BR-0

Visa valsts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

Šādas pavalstis:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X”

| 2. | Ierakstu par Kuveitu aizstāj ar šādu ierakstu:



















  “K | Kuveita | KW-0 | Visa valsts | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Ierakstu par Kuveitu aizstāj ar šādu ierakstu:

“K

Kuveita

KW-0

Visa valsts

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

| 3. | Ierakstu par Sīriju aizstāj ar šādu ierakstu:



















  “SY | Sīrija | SY-0 | Visa valsts | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Ierakstu par Sīriju aizstāj ar šādu ierakstu:

“SY

Sīrija

SY-0

Visa valsts

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 42. lpp.

1

(2)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

2

(3)  OV L 73, 11.3.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 150, 16.6.2010., 53. lpp.

4

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 15. decembris),

ar kuru groza Padomes Direktīvu 2008/90/EK, lai pagarinātu atkāpi, kas attiecas uz nosacījumiem augļaugu pavairošanas materiāla un augļaugu, kas paredzēti augļu ražošanai, importam no trešām valstīm

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8992)

(2010/777/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīvu 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (1), un jo īpaši tās 12. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvas 2008/90/EK 12. panta 1. punktu noteikts, ka Komisijai jāpieņem lēmums par to, vai augļaugu pavairošanas materiāls un augļaugi, kas ražoti trešā valstī un sniedz tādas pašas garantijas attiecībā uz piegādātāja saistībām, identitāti, raksturīgajām pazīmēm, augu veselību, augsni, iepakošanu, pārbaužu režīmu, marķēšanu un iepakojumu noslēgšanu, attiecībā uz visām šīm pazīmēm ir līdzvērtīgi Savienībā ražotam pavairošanas materiālam un augļaugiem un atbilst minētās direktīvas prasībām un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvas 2008/90/EK 12. panta 1. punktu noteikts, ka Komisijai jāpieņem lēmums par to, vai augļaugu pavairošanas materiāls un augļaugi, kas ražoti trešā valstī un sniedz tādas pašas garantijas attiecībā uz piegādātāja saistībām, identitāti, raksturīgajām pazīmēm, augu veselību, augsni, iepakošanu, pārbaužu režīmu, marķēšanu un iepakojumu noslēgšanu, attiecībā uz visām šīm pazīmēm ir līdzvērtīgi Savienībā ražotam pavairošanas materiālam un augļaugiem un atbilst minētās direktīvas prasībām un nosacījumiem.

| (2) | Patlaban pieejamā informācija par nosacījumiem, ko piemēro trešās valstīs, joprojām nav pietiekama, lai Komisija šajā posmā varētu pieņemt lēmumus attiecībā uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Patlaban pieejamā informācija par nosacījumiem, ko piemēro trešās valstīs, joprojām nav pietiekama, lai Komisija šajā posmā varētu pieņemt lēmumus attiecībā uz trešām valstīm.

| (3) | Lai novērstu tirdzniecības modeļu traucējumus, ir jāatļauj dalībvalstīm, kuras no trešām valstīm importē augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugus, turpināt saskaņā ar Direktīvas 2008/90/EK 12. panta 2. punktu piemērot šādiem produktiem nosacījumus, kas līdzvērtīgi tiem, ko piemēro līdzīgiem Savienības produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Lai novērstu tirdzniecības modeļu traucējumus, ir jāatļauj dalībvalstīm, kuras no trešām valstīm importē augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugus, turpināt saskaņā ar Direktīvas 2008/90/EK 12. panta 2. punktu piemērot šādiem produktiem nosacījumus, kas līdzvērtīgi tiem, ko piemēro līdzīgiem Savienības produktiem.

| (4) | Ir lietderīgi atļaut šādu nosacījumu piemērošanu laikposmā, kas atbilst Direktīvas 2008/90/EK 21. pantā minētajam pārejas posmam. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi atļaut šādu nosacījumu piemērošanu laikposmā, kas atbilst Direktīvas 2008/90/EK 21. pantā minētajam pārejas posmam.

| (5) | Tādēļ termiņš, kādā piemēro Direktīvā 2008/90/EK šādam importam paredzēto atkāpi, attiecīgi jāpagarina līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ termiņš, kādā piemēro Direktīvā 2008/90/EK šādam importam paredzēto atkāpi, attiecīgi jāpagarina līdz 2018. gada 31. decembrim.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2008/90/EK. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2008/90/EK.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļaugu ģinšu un sugu pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļaugu ģinšu un sugu pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2008/90/EK 12. panta 2. punkta pirmajā daļā datumu “2010. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2018. gada 31. decembrim”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.

1

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/41

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 15. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2006/944/EK, ar ko Kopienai un katrai dalībvalstij nosaka atbilstīgos emisiju līmeņus saskaņā ar Kioto protokolu un atbilstoši Padomes Lēmumam 2002/358/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 9009)

(2010/778/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmumu 2002/358/EK par ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (1) un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2006/944/EK (2) Savienībai un tās dalībvalstīm ir noteikti emisiju līmeņi pirmā saistību perioda piecu gadu laikposmam saskaņā ar Kioto protokolu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2006/944/EK (2) Savienībai un tās dalībvalstīm ir noteikti emisiju līmeņi pirmā saistību perioda piecu gadu laikposmam saskaņā ar Kioto protokolu.

| (2) | Lēmumā 2006/944/EK noteiktie emisiju līmeņi tika balstīti provizoriskajos datos, jo līdz 2006. gada 31. decembrim nebija noteikti galīgie atsauces gada emisiju rādītāji. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā 2006/944/EK noteiktie emisiju līmeņi tika balstīti provizoriskajos datos, jo līdz 2006. gada 31. decembrim nebija noteikti galīgie atsauces gada emisiju rādītāji.

| (3) | Pēc pārbaužu pabeigšanas, ko veica saskaņā ar 8. pantu Kioto protokolā, kas pievienots Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, tagad saskaņā ar Lēmumā 2006/944/EK noteikto metodi ir jānosaka Savienībai un katrai dalībvalstij piešķiramie galīgie attiecīgo emisiju līmeņi. |
| --- | --- |

(3)

Pēc pārbaužu pabeigšanas, ko veica saskaņā ar 8. pantu Kioto protokolā, kas pievienots Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, tagad saskaņā ar Lēmumā 2006/944/EK noteikto metodi ir jānosaka Savienībai un katrai dalībvalstij piešķiramie galīgie attiecīgo emisiju līmeņi.

| (4) | Dānija ir pastāvīgi paudusi bažas attiecībā uz atsauces gada emisijām, kas izriet no ārkārtēji zemām atsauces gada emisijām, kuras bija norādītas tās ziņojumā, kuru iesniedza saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2005/166/EK (3) 23. pantu. Lai pilnībā ņemtu vērā Dānijas īpašo un vienreizējo situāciju, kuru Padome atzina 2002. gadā procesā, kā rezultātā pieņēma Lēmumu 2002/358/EK, kas izriet no tās neparasti zemajām atsauces gada emisijām un tā, ka Dānijai ir vienas no lielākajām emisiju samazināšanas kvantitatīvajām saistībām saskaņā ar minētā pielikuma II pielikumu, Savienībai ir jāpārskaita 5 miljoni noteiktā daudzuma vienību Dānijai, lai ievērotu pirmā saistību perioda saistības saskaņā ar Kioto protokolu, kas pievienots Apvienoto Nāciju Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā Dānijas apņemšanos anulēt visas kvotas, kas pēc šīs pārskaitīšanas palikušas pirmā saistību perioda beigās. |
| --- | --- |

(4)

Dānija ir pastāvīgi paudusi bažas attiecībā uz atsauces gada emisijām, kas izriet no ārkārtēji zemām atsauces gada emisijām, kuras bija norādītas tās ziņojumā, kuru iesniedza saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2005/166/EK (3) 23. pantu. Lai pilnībā ņemtu vērā Dānijas īpašo un vienreizējo situāciju, kuru Padome atzina 2002. gadā procesā, kā rezultātā pieņēma Lēmumu 2002/358/EK, kas izriet no tās neparasti zemajām atsauces gada emisijām un tā, ka Dānijai ir vienas no lielākajām emisiju samazināšanas kvantitatīvajām saistībām saskaņā ar minētā pielikuma II pielikumu, Savienībai ir jāpārskaita 5 miljoni noteiktā daudzuma vienību Dānijai, lai ievērotu pirmā saistību perioda saistības saskaņā ar Kioto protokolu, kas pievienots Apvienoto Nāciju Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā Dānijas apņemšanos anulēt visas kvotas, kas pēc šīs pārskaitīšanas palikušas pirmā saistību perioda beigās.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/944/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/944/EK.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2006/944/EK groza šādi.

| 1. | Lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “2. pants
  Starpība 19 357 532 tonnu oglekļa dioksīda ekvivalenta apmērā starp Savienībai piešķirto daudzumu un Lēmuma 2002/358/EK II pielikumā minēto dalībvalstīm piešķirto daudzumu summu jāsedz ar Savienības piešķirtām noteiktā daudzuma vienībām.” |
| --- | --- |

1.

Lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Starpība 19 357 532 tonnu oglekļa dioksīda ekvivalenta apmērā starp Savienībai piešķirto daudzumu un Lēmuma 2002/358/EK II pielikumā minēto dalībvalstīm piešķirto daudzumu summu jāsedz ar Savienības piešķirtām noteiktā daudzuma vienībām.”

| 2. | Pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

2.

Pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Savienības reģistra centrālais administrators pārskaita piecus miljonus (5 000 000) šo noteiktā daudzuma vienību Kioto protokola pusei, kam ir konts Dānijas reģistrā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Connie HEDEGAARD

---

(1)  OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 358, 16.12.2006., 87. lpp.

2

(3)  OV L 55, 1.3.2005., 57. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Attiecīgie emisiju līmeņi, kas izteikti oglekļa dioksīda ekvivalenta tonnās un piešķirti Savienībai un dalībvalstīm pirmajam emisiju daudzuma ierobežošanas un samazināšanas kvantitatīvo saistību periodam saskaņā ar Kioto protokolu

| Eiropas Savienība (1) | 19 621 381 509 |
| --- | --- |
| Beļģija | 673 995 528 |
| Dānija | 273 827 177 |
| Vācija | 4 868 096 694 |
| Īrija | 314 184 272 |
| Grieķija | 668 669 806 |
| Spānija | 1 666 195 929 |
| Francija | 2 819 626 640 |
| Itālija | 2 416 277 898 |
| Luksemburga | 47 402 996 |
| Nīderlande | 1 001 262 141 |
| Austrija | 343 866 009 |
| Portugāle | 381 937 527 |
| Somija | 355 017 545 |
| Zviedrija | 375 188 561 |
| Apvienotā Karaliste | 3 396 475 254 |

Eiropas Savienība (1)

19 621 381 509

Beļģija

673 995 528

Dānija

273 827 177

Vācija

4 868 096 694

Īrija

314 184 272

Grieķija

668 669 806

Spānija

1 666 195 929

Francija

2 819 626 640

Itālija

2 416 277 898

Luksemburga

47 402 996

Nīderlande

1 001 262 141

Austrija

343 866 009

Portugāle

381 937 527

Somija

355 017 545

Zviedrija

375 188 561

Apvienotā Karaliste

3 396 475 254

| Bulgārija | 610 045 827 |
| --- | --- |
| Čehija | 893 541 801 |
| Igaunija | 196 062 637 |
| Kipra | Nepiemēro |
| Latvija | 119 182 130 |
| Lietuva | 227 306 177 |
| Ungārija | 542 366 600 |
| Malta | Nepiemēro |
| Polija | 2 648 181 038 |
| Rumānija | 1 279 835 099 |
| Slovēnija | 93 628 593 |
| Slovākija | 331 433 516 |

Bulgārija

610 045 827

Čehija

893 541 801

Igaunija

196 062 637

Kipra

Nepiemēro

Latvija

119 182 130

Lietuva

227 306 177

Ungārija

542 366 600

Malta

Nepiemēro

Polija

2 648 181 038

Rumānija

1 279 835 099

Slovēnija

93 628 593

Slovākija

331 433 516

---

(1)  Lai kopīgi īstenotu saistības, kas norādītas Kioto protokola 3. panta 1. punktā saskaņā ar tā 4. panta noteikumiem atbilstīgi Lēmumam 2002/358/EK, un piemērojot dalībvalstīm, kas norādītas minētā lēmuma II pielikumā.

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/43

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 159/10/COL

(2010. gada 21. aprīlis)

par papildu garantijām Norvēģijai attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 17. pantu, kā arī šā līguma 1. protokolu un jo īpaši tā 4. panta d) punktu,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta d) apakšpunktu, kā arī šā līguma 1. protokolu un jo īpaši tā 1. panta c) punktu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 4.1.1. punktā minēto tiesību aktu – Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1) (ar grozījumiem), kas pielāgota EEZ līguma noteikumiem ar 1. protokolu un jo īpaši ar tā 10. panta 1. punktu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 4.2.80. punktā minēto tiesību aktu – Komisijas 2004. gada 15. jūlija Lēmumu 2004/558/EK par Padomes Direktīvas 64/432/EEK ieviešanu attiecībā uz papildus garantijām Kopienas iekšējā liellopu tirdzniecībā sakarā ar liellopu infekciozo rinotraheītu un atsevišķu dalībvalstu iesniegto izskaušanas programmu apstiprināšanu (2) (ar grozījumiem),

ņemot vērā EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 74/94/COL (3), ar ko groza EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 31/94/COL (4), kurā Norvēģijai piešķir konkrētas papildu garantijas, lai aizsargātu tās statusu kā liellopu infekciozā rinotraheīta (IBR) neskartu teritoriju,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu Nr. 74/94/COL Norvēģijai piešķīra papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu liellopiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu Nr. 74/94/COL Norvēģijai piešķīra papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu liellopiem.

| (2) | Kopš Lēmuma Nr. 74/94/COL pieņemšanas Eiropas Savienības tiesību akti par papildu garantijām attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu tika grozīti, lai panāktu to atbilstību starptautiskajiem noteikumiem par šo slimību un efektīvāk ierobežotu tās izplatīšanos Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Kopš Lēmuma Nr. 74/94/COL pieņemšanas Eiropas Savienības tiesību akti par papildu garantijām attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu tika grozīti, lai panāktu to atbilstību starptautiskajiem noteikumiem par šo slimību un efektīvāk ierobežotu tās izplatīšanos Eiropas Savienībā.

| (3) | Ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 48/2005 (5) Lēmums 2004/558/EK (ar grozījumiem) tika iekļauts EEZ līgumā kā I pielikuma I nodaļas 4.2.80. punkts. |
| --- | --- |

(3)

Ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 48/2005 (5) Lēmums 2004/558/EK (ar grozījumiem) tika iekļauts EEZ līgumā kā I pielikuma I nodaļas 4.2.80. punkts.

| (4) | Norvēģijas valdība uzskata savu teritoriju par liellopu infekciozā rinotraheīta neskartu saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. panta 1. punktu. Norvēģija ir iesniegusi EBTA Uzraudzības iestādei pierādījuma dokumentus, kuros pamato, ka tiek turpināta situācijas novērošana un īstenota atbilstoša uzraudzība, lai nodrošinātu, ka Norvēģijas teritorija paliek neskarta ar liellopu infekciozā rinotraheīta slimību. |
| --- | --- |

(4)

Norvēģijas valdība uzskata savu teritoriju par liellopu infekciozā rinotraheīta neskartu saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. panta 1. punktu. Norvēģija ir iesniegusi EBTA Uzraudzības iestādei pierādījuma dokumentus, kuros pamato, ka tiek turpināta situācijas novērošana un īstenota atbilstoša uzraudzība, lai nodrošinātu, ka Norvēģijas teritorija paliek neskarta ar liellopu infekciozā rinotraheīta slimību.

| (5) | Norvēģija ir pieprasījusi EBTA Uzraudzības iestādei atjaunināt Lēmumu Nr. 74/94/COL, lai tajā tiktu ievērotas jaunās tiesību aktu izmaiņas saistībā ar papildu garantijām Eiropas Savienības iekšējās tirdzniecības jomā attiecībā uz liellopu infekciozā rinotraheīta slimību. |
| --- | --- |

(5)

Norvēģija ir pieprasījusi EBTA Uzraudzības iestādei atjaunināt Lēmumu Nr. 74/94/COL, lai tajā tiktu ievērotas jaunās tiesību aktu izmaiņas saistībā ar papildu garantijām Eiropas Savienības iekšējās tirdzniecības jomā attiecībā uz liellopu infekciozā rinotraheīta slimību.

| (6) | Tādējādi skaidrības un juridiskās konsekvences labad ir lietderīgi atcelt Lēmumu Nr. 74/94/COL saskaņā ar jaunākajām tiesību aktu izmaiņām saistībā ar papildu garantijām Eiropas Savienības iekšējās tirdzniecības jomā attiecībā uz liellopu infekciozā rinotraheīta slimību. |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi skaidrības un juridiskās konsekvences labad ir lietderīgi atcelt Lēmumu Nr. 74/94/COL saskaņā ar jaunākajām tiesību aktu izmaiņām saistībā ar papildu garantijām Eiropas Savienības iekšējās tirdzniecības jomā attiecībā uz liellopu infekciozā rinotraheīta slimību.

| (7) | Jaunajā lēmumā tiks saglabātas tādas pašas Norvēģijai iepriekš piešķirtās garantijas, turklāt tās tiks pielāgotas jaunajiem kritērijiem, ko paredz attiecīgos EEZ tiesību aktos, jo īpaši Lēmumā 2004/558/EK (ar grozījumiem). |
| --- | --- |

(7)

Jaunajā lēmumā tiks saglabātas tādas pašas Norvēģijai iepriekš piešķirtās garantijas, turklāt tās tiks pielāgotas jaunajiem kritērijiem, ko paredz attiecīgos EEZ tiesību aktos, jo īpaši Lēmumā 2004/558/EK (ar grozījumiem).

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Veterinārijas komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Veterinārijas komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Visi Norvēģijas reģioni ir liellopu infekciozā rinotraheīta slimības neskarti.

2. pants

Norvēģijai piešķir papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozā rinotraheīta slimību, kā paredzēts Lēmumā 2004/558/EK (ar grozījumiem), gadījumos, kad liellopu tirdzniecība tiek veikta Eiropas Ekonomikas zonā.

3. pants

Norvēģijai ir tāds pats statuss kā ES dalībvalstīm, kas uzskaitītas Lēmuma 2004/558/EK (ar grozījumiem) II pielikumā.

4. pants

Ar šo atceļ Lēmumu Nr. 74/94/COL.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 21. aprīlī.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

7. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2010. gada 21. aprīlī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas loceklis

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

1

(2)  OV L 249, 23.7.2004., 20. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 22, 24.4.2008., 170. lpp.

2

(3)  OV L 247, 22.9.1994., 50. lpp.

3

(4)  OV L 138, 2.6.1994., 43. lpp.

4

(5)  OV L 239, 15.9.2005., 15. lpp.

5

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/45

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 160/10/COL

(2010. gada 21. aprīlis)

par papildu garantijām Norvēģijai attiecībā uz Aujeski slimību

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 17. pantu, kā arī šā līguma 1. protokolu un jo īpaši tā 4. panta d) punktu,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta d) apakšpunktu, kā arī šā līguma 1. protokolu un jo īpaši tā 1. panta c) punktu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu I pielikuma I nodaļas 4.1.1. punktā minēto tiesību aktu par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā, – Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1) (ar grozījumiem), kas pielāgota EEZ līguma noteikumiem ar 1. protokolu un jo īpaši ar tā 8. pantu un 10. panta 1. punktu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 4.2.84. punktā minēto tiesību aktu – Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmumu 2008/185/EK par papildu garantijām Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūkām attiecībā uz Aujeski cūku slimību un kritērijiem, ar kuriem nodrošina informāciju par šo slimību (2) (ar grozījumiem),

ņemot vērā EBTA Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 226/96/COL (3),

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu Nr. 226/96/COL Norvēģijai piešķīra papildu garantijas attiecībā uz Aujeski slimību. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu Nr. 226/96/COL Norvēģijai piešķīra papildu garantijas attiecībā uz Aujeski slimību.

| (2) | Kopš Lēmuma Nr. 226/96/COL pieņemšanas Eiropas Savienības tiesību akti par papildu garantijām attiecībā uz Aujeski slimību tika grozīti, lai panāktu to atbilstību starptautiskajiem noteikumiem par šo slimību un efektīvāk ierobežotu tās izplatīšanos Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Kopš Lēmuma Nr. 226/96/COL pieņemšanas Eiropas Savienības tiesību akti par papildu garantijām attiecībā uz Aujeski slimību tika grozīti, lai panāktu to atbilstību starptautiskajiem noteikumiem par šo slimību un efektīvāk ierobežotu tās izplatīšanos Eiropas Savienībā.

| (3) | Ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 55/2009 (4) Lēmums 2008/185/EK (ar grozījumiem) tika iekļauts EEZ līgumā kā I pielikuma I nodaļas 4.2.84. punkts. |
| --- | --- |

(3)

Ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 55/2009 (4) Lēmums 2008/185/EK (ar grozījumiem) tika iekļauts EEZ līgumā kā I pielikuma I nodaļas 4.2.84. punkts.

| (4) | Norvēģijas valdība uzskata savu teritoriju par Aujeski slimības neskartu saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. panta 1. punktu. Norvēģija ir iesniegusi EBTA Uzraudzības iestādei pierādījuma dokumentus, kuros pamato, ka tiek turpināta situācijas novērošana un īstenota atbilstoša uzraudzība, lai nodrošinātu, ka Norvēģijas teritorija paliek neskarta ar Aujeski slimību. |
| --- | --- |

(4)

Norvēģijas valdība uzskata savu teritoriju par Aujeski slimības neskartu saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. panta 1. punktu. Norvēģija ir iesniegusi EBTA Uzraudzības iestādei pierādījuma dokumentus, kuros pamato, ka tiek turpināta situācijas novērošana un īstenota atbilstoša uzraudzība, lai nodrošinātu, ka Norvēģijas teritorija paliek neskarta ar Aujeski slimību.

| (5) | Norvēģija ir pieprasījusi EBTA Uzraudzības iestādei atjaunināt Lēmumu Nr. 226/96/COL, lai tajā tiktu ievērotas jaunās tiesību aktu izmaiņas saistībā ar papildu garantijām Eiropas Savienības iekšējās cūku tirdzniecības jomā attiecībā uz Aujeski slimību. |
| --- | --- |

(5)

Norvēģija ir pieprasījusi EBTA Uzraudzības iestādei atjaunināt Lēmumu Nr. 226/96/COL, lai tajā tiktu ievērotas jaunās tiesību aktu izmaiņas saistībā ar papildu garantijām Eiropas Savienības iekšējās cūku tirdzniecības jomā attiecībā uz Aujeski slimību.

| (6) | Tādējādi skaidrības un juridiskās konsekvences labad ir lietderīgi atcelt Lēmumu Nr. 226/96/COL saskaņā ar jaunākajām tiesību aktu izmaiņām saistībā ar papildu garantijām Eiropas Savienības iekšējās cūku tirdzniecības jomā attiecībā uz Aujeski slimību. |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi skaidrības un juridiskās konsekvences labad ir lietderīgi atcelt Lēmumu Nr. 226/96/COL saskaņā ar jaunākajām tiesību aktu izmaiņām saistībā ar papildu garantijām Eiropas Savienības iekšējās cūku tirdzniecības jomā attiecībā uz Aujeski slimību.

| (7) | Jaunajā lēmumā tiks saglabātas tādas pašas Norvēģijai iepriekš piešķirtās garantijas, turklāt tās tiks pielāgotas jaunajiem kritērijiem, ko paredz attiecīgos EEZ tiesību aktos, jo īpaši Lēmumā 2008/185/EK (ar grozījumiem). |
| --- | --- |

(7)

Jaunajā lēmumā tiks saglabātas tādas pašas Norvēģijai iepriekš piešķirtās garantijas, turklāt tās tiks pielāgotas jaunajiem kritērijiem, ko paredz attiecīgos EEZ tiesību aktos, jo īpaši Lēmumā 2008/185/EK (ar grozījumiem).

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Veterinārijas komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Veterinārijas komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Visi Norvēģijas reģioni ir Aujeski slimības neskarti, un vakcinācija ir aizliegta.

2. pants

Norvēģijai piešķir papildu garantijas attiecībā uz Aujeski slimību, kā paredzēts Lēmumā 2008/185/EK (ar grozījumiem), gadījumos, kad cūku tirdzniecība tiek veikta Eiropas Ekonomikas zonā (turpmāk “EEZ”).

3. pants

Norvēģijai ir tāds pats statuss kā ES dalībvalstīm, kas uzskaitītas Lēmuma 2008/185/EK I pielikumā.

4. pants

Lēmuma 2008/185/EK III pielikuma 1. punktā minētā iestāde ir Veterinærinstituttet, Oslo, Norvēģija.

5. pants

Ar šo atceļ Lēmumu Nr. 226/96/COL.

6. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 21. aprīlī.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

8. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2010. gada 21. aprīlī.

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas loceklis

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

1

(2)  OV L 59, 4.3.2008., 19. lpp.

2

(3)  OV L 78, 20.3.1997., 46. lpp.

3

(4)  OV L 232, 3.9.2009., 1. lpp.

4

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/47

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 97/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 30. aprīļa Lēmumu Nr. 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 30. aprīļa Lēmumu Nr. 43/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 3. augusta Direktīva 2009/97/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK un Direktīvu 2003/91/EK, ar ko noteikti attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumi attiecībā uz pārbaudāmo pazīmju minimumu un konkrētu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu pārbaudes nosacījumu minimumu (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 3. augusta Direktīva 2009/97/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK un Direktīvu 2003/91/EK, ar ko noteikti attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumi attiecībā uz pārbaudāmo pazīmju minimumu un konkrētu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu pārbaudes nosacījumu minimumu (2).

| (3) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 26. novembra Direktīva 2009/145/EK, ar ko paredz dažas atkāpes attiecībā uz tādu dārzeņu savvaļas sugu un šķirņu atzīšanu, kas ir tradicionāli audzētas noteiktos apvidos un reģionos un ko apdraud ģenētiskā erozija, un tādu dārzeņu šķirņu atzīšanu, kam nav būtiskas vērtības attiecībā uz komerciālu augkopību, bet kas ir izveidotas audzēšanai noteiktos apstākļos un šo savvaļas sugu un šķirņu sēklu tirdzniecībai (3). |
| --- | --- |

(3)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 26. novembra Direktīva 2009/145/EK, ar ko paredz dažas atkāpes attiecībā uz tādu dārzeņu savvaļas sugu un šķirņu atzīšanu, kas ir tradicionāli audzētas noteiktos apvidos un reģionos un ko apdraud ģenētiskā erozija, un tādu dārzeņu šķirņu atzīšanu, kam nav būtiskas vērtības attiecībā uz komerciālu augkopību, bet kas ir izveidotas audzēšanai noteiktos apstākļos un šo savvaļas sugu un šķirņu sēklu tirdzniecībai (3).

| (4) | Šis lēmums neattiecas uz Lihtenšteinu, |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums neattiecas uz Lihtenšteinu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma I pielikuma III nodaļu groza šādi.

| 1. | Ar šādu ievilkumu papildina 1. daļas 14. punktu (Komisijas Direktīva 2003/90/EK) un 15. punktu (Komisijas Direktīva 2003/91/EK):






  “— | 32009 L 0097: Komisijas 2009. gada 3. augusta Direktīva 2009/97/EK (OV L 202, 4.8.2009., 29. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Ar šādu ievilkumu papildina 1. daļas 14. punktu (Komisijas Direktīva 2003/90/EK) un 15. punktu (Komisijas Direktīva 2003/91/EK):

“—

32009 L 0097: Komisijas 2009. gada 3. augusta Direktīva 2009/97/EK (OV L 202, 4.8.2009., 29. lpp.).”

| 2. | Pēc 54. punkta (Komisijas Lēmums 2009/109/EK) 2. daļā iekļauj šādu punktu:






  “55. | 32009 L 0145: Komisijas 2009. gada 26. novembra Direktīva 2009/145/EK, ar ko paredz dažas atkāpes attiecībā uz tādu dārzeņu savvaļas sugu un šķirņu atzīšanu, kas ir tradicionāli audzētas noteiktos apvidos un reģionos un ko apdraud ģenētiskā erozija, un tādu dārzeņu šķirņu atzīšanu, kam nav būtiskas vērtības attiecībā uz komerciālu augkopību, bet kas ir izveidotas audzēšanai noteiktos apstākļos un šo savvaļas sugu un šķirņu sēklu tirdzniecībai (OV L 312, 27.11.2009., 44. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2.

Pēc 54. punkta (Komisijas Lēmums 2009/109/EK) 2. daļā iekļauj šādu punktu:

“55.

32009 L 0145: Komisijas 2009. gada 26. novembra Direktīva 2009/145/EK, ar ko paredz dažas atkāpes attiecībā uz tādu dārzeņu savvaļas sugu un šķirņu atzīšanu, kas ir tradicionāli audzētas noteiktos apvidos un reģionos un ko apdraud ģenētiskā erozija, un tādu dārzeņu šķirņu atzīšanu, kam nav būtiskas vērtības attiecībā uz komerciālu augkopību, bet kas ir izveidotas audzēšanai noteiktos apstākļos un šo savvaļas sugu un šķirņu sēklu tirdzniecībai (OV L 312, 27.11.2009., 44. lpp.).”

2. pants

Direktīvas 2009/97/EK un Direktīvas 2009/145/EK teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 181, 15.7.2010., 11. lpp.

1

(2)  OV L 202, 4.8.2009., 29. lpp.

2

(3)  OV L 312, 27.11.2009., 44. lpp.

3

(4)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

4

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/48

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 98/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 30. aprīļa Lēmumu Nr. 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 30. aprīļa Lēmumu Nr. 43/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 637/2009, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz lauksaimniecības augu sugu un dārzeņu sugu šķirņu nosaukumu piemērotību (kodificēta versija) (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 637/2009, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz lauksaimniecības augu sugu un dārzeņu sugu šķirņu nosaukumu piemērotību (kodificēta versija) (2).

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 637/2009 atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 930/2000 (3), kas ir iekļauta Līgumā un tāpēc ir atceļama saskaņā ar Līgumu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 637/2009 atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 930/2000 (3), kas ir iekļauta Līgumā un tāpēc ir atceļama saskaņā ar Līgumu.

| (4) | Šis lēmums nav attiecināms uz Lihtenšteinu, |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums nav attiecināms uz Lihtenšteinu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma I pielikuma III nodaļas 2. daļas 18. punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 930/2000) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“32009 R 0637: Komisijas 2009. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 637/2009, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz lauksaimniecības augu sugu un dārzeņu sugu šķirņu nosaukumu piemērotību (kodificēta versija) (OV L 191, 23.7.2009., 10. lpp.).

Regulas noteikumus šā līguma vajadzībām pielāgo šādi:

Regulā ietvertās norādes uz citiem tiesību aktiem uzskata par atbilstošām, ņemot vērā to, ciktāl un kādā veidā šie tiesību akti ir iekļauti Līgumā.”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 637/2009 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 181, 15.7.2010., 11. lpp.

1

(2)  OV L 191, 23.7.2009., 10. lpp.

2

(3)  OV L 108, 5.5.2000., 3. lpp.

3

(4)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

4

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/49

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 99/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 30. aprīļa Lēmumu Nr. 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 30. aprīļa Lēmumu Nr. 43/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 6. aprīļa Lēmums 2010/198/ES, ar ko Latviju atbrīvo no konkrētiem pienākumiem piemērot Padomes Direktīvu 66/402/EEK un 2002/57/EK attiecībā uz Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch un Helianthus annuus L.
   (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 6. aprīļa Lēmums 2010/198/ES, ar ko Latviju atbrīvo no konkrētiem pienākumiem piemērot Padomes Direktīvu 66/402/EEK un 2002/57/EK attiecībā uz Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch un Helianthus annuus L.
   (2).

| (3) | Šis lēmums nav attiecināms uz Lihtenšteinu, |
| --- | --- |

(3)

Šis lēmums nav attiecināms uz Lihtenšteinu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Pēc Līguma I pielikuma III nodaļas sadaļas “TIESĪBU AKTI, KAS PIENĀCĪGI JĀŅEM VĒRĀ EBTA VALSTĪM UN EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDEI” 79. punkta (Komisijas Lēmums 2009/786/EK) iekļauj šādu punktu:

| “80. | 32010 D 0198: Komisijas 2010. gada 6. aprīļa Lēmums 2010/198/ES, ar ko Latviju atbrīvo no konkrētiem pienākumiem piemērot Padomes Direktīvu 66/402/EEK un 2002/57/EK attiecībā uz Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch un Helianthus annuus L. (OV L 87, 7.4.2010., 34. lpp.).” |
| --- | --- |

“80.

32010 D 0198: Komisijas 2010. gada 6. aprīļa Lēmums 2010/198/ES, ar ko Latviju atbrīvo no konkrētiem pienākumiem piemērot Padomes Direktīvu 66/402/EEK un 2002/57/EK attiecībā uz Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch un Helianthus annuus L. (OV L 87, 7.4.2010., 34. lpp.).”

2. pants

Lēmuma 2010/198/ES teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 181, 15.7.2010., 11. lpp.

1

(2)  OV L 87, 7.4.2010., 34. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/50

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 100/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 83/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 83/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 2. marta Regula (ES) Nr. 178/2010, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 401/2006 attiecībā uz zemesriekstiem, citām eļļas augu sēklām, koku riekstiem, aprikožu kauliņiem, lakricu un augu eļļu (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 2. marta Regula (ES) Nr. 178/2010, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 401/2006 attiecībā uz zemesriekstiem, citām eļļas augu sēklām, koku riekstiem, aprikožu kauliņiem, lakricu un augu eļļu (2).

| (3) | Šis lēmums neattiecas uz Lihtenšteinu, |
| --- | --- |

(3)

Šis lēmums neattiecas uz Lihtenšteinu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma II pielikuma XII nodaļas 54.zzzl punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 401/2006) papildina šādi:

“, ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| — | 32010 R 0178: Komisijas 2010. gada 2. marta Regulu (ES) Nr. 178/2010 (OV L 52, 3.3.2010., 32. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32010 R 0178: Komisijas 2010. gada 2. marta Regulu (ES) Nr. 178/2010 (OV L 52, 3.3.2010., 32. lpp.).”

2. pants

Regulas (ES) Nr. 178/2010 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 37. lpp.

1

(2)  OV L 52, 3.3.2010., 32. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/51

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 101/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 84/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 84/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 16. decembra Direktīva 2009/159/ES, ar ko groza III pielikumu Padomes Direktīvā 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 16. decembra Direktīva 2009/159/ES, ar ko groza III pielikumu Padomes Direktīvā 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma II pielikuma XVI nodaļas 1. punktu (Komisijas Direktīva 76/768/EEK) papildina ar šādu ievilkumu:

| “— | 32009 L 0159: Komisijas 2009. gada 16. decembra Direktīva 2009/159/ES (OV L 336, 18.12.2009., 29. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32009 L 0159: Komisijas 2009. gada 16. decembra Direktīva 2009/159/ES (OV L 336, 18.12.2009., 29. lpp.).”

2. pants

Direktīvas 2009/159/ES teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 38. lpp.

1

(2)  OV L 336, 18.12.2009., 29. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/52

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 102/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma X pielikumu (Vispārīgi pakalpojumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma X pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 86/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma X pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 86/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 16. oktobra Lēmums 2009/767/EK par pasākumiem, lai veicinātu procedūru veikšanu elektroniski, izmantojot vienotos kontaktpunktus atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (2), ar labojumiem, kas izdarīti ar OV L 299, 14.11.2009., 18. lpp., |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 16. oktobra Lēmums 2009/767/EK par pasākumiem, lai veicinātu procedūru veikšanu elektroniski, izmantojot vienotos kontaktpunktus atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (2), ar labojumiem, kas izdarīti ar OV L 299, 14.11.2009., 18. lpp.,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma X pielikumā pēc 1.a punkta (Komisijas Lēmums 2009/739/EK) iekļauj šādu punktu:

| “1.b | 32009 D 0767: Komisijas 2009. gada 16. oktobra Lēmums 2009/767/EK par pasākumiem, lai veicinātu procedūru veikšanu elektroniski, izmantojot vienotos kontaktpunktus atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 274, 20.10.2009., 36. lpp.), ar labojumiem, kas izdarīti ar OV L 299, 14.11.2009., 18. lpp.” |
| --- | --- |

“1.b

32009 D 0767: Komisijas 2009. gada 16. oktobra Lēmums 2009/767/EK par pasākumiem, lai veicinātu procedūru veikšanu elektroniski, izmantojot vienotos kontaktpunktus atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 274, 20.10.2009., 36. lpp.), ar labojumiem, kas izdarīti ar OV L 299, 14.11.2009., 18. lpp.”

2. pants

Lēmuma 2009/767/EK, kas labots ar OV L 299, 14.11.2009., 18. lpp., teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 40. lpp.

1

(2)  OV L 274, 20.10.2009., 36. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības ir norādītas.

3

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/53

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 103/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/40/EK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/40/EK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (2).

| (3) | Ar Direktīvu 2009/40/EK atceļ Padomes Direktīvu 96/96/EK (3), kas ir iekļauta Līgumā un kas tādējādi ir jāatceļ saskaņā ar Līgumu, |
| --- | --- |

(3)

Ar Direktīvu 2009/40/EK atceļ Padomes Direktīvu 96/96/EK (3), kas ir iekļauta Līgumā un kas tādējādi ir jāatceļ saskaņā ar Līgumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikuma 16.a punkta tekstu (Padomes Direktīva 96/96/EK) aizstāj ar šādu tekstu:

“32009 L 0040: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/40/EK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (OV L 141, 6.6.2009., 12. lpp.).”

2. pants

Direktīvas 2009/40/EK teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 43. lpp.

1

(2)  OV L 141, 6.6.2009., 12. lpp.

2

(3)  OV L 46, 17.2.1997., 1. lpp.

3

(4)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

4

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/54

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 104/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 22. septembra Lēmums 2009/810/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 561/2006 17. pantā minētās standarta ziņošanas veidlapas sagatavošanu (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 22. septembra Lēmums 2009/810/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 561/2006 17. pantā minētās standarta ziņošanas veidlapas sagatavošanu (2).

| (3) | Ar Lēmumu 2009/810/EK atceļ Komisijas Lēmumu 93/173/EEK (3), kas ir iekļauts Līgumā un kas tādējādi ir jāatceļ saskaņā ar Līgumu, |
| --- | --- |

(3)

Ar Lēmumu 2009/810/EK atceļ Komisijas Lēmumu 93/173/EEK (3), kas ir iekļauts Līgumā un kas tādējādi ir jāatceļ saskaņā ar Līgumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikumu groza šādi.

| 1. | Pēc 24.e punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006) iekļauj šādu punktu:






  “24.ea | 32009 D 0810: Komisijas 2008. gada 22. septembra Lēmums 2009/810/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 561/2006 17. pantā minētās standarta ziņošanas veidlapas sagatavošanu (OV L 289, 5.11.2009., 9. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Pēc 24.e punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006) iekļauj šādu punktu:

“24.ea

32009 D 0810: Komisijas 2008. gada 22. septembra Lēmums 2009/810/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 561/2006 17. pantā minētās standarta ziņošanas veidlapas sagatavošanu (OV L 289, 5.11.2009., 9. lpp.).”

| 2. | Pielikuma 20.a punkta tekstu (Komisijas Lēmums 93/173/EEK) svītro. |
| --- | --- |

2.

Pielikuma 20.a punkta tekstu (Komisijas Lēmums 93/173/EEK) svītro.

2. pants

Lēmuma 2009/810/EK teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 43. lpp.

1

(2)  OV L 289, 5.11.2009., 9. lpp.

2

(3)  OV L 72, 25.3.1993., 33. lpp.

3

(4)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

4

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/55

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 105/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 25. janvāra Regula (ES) Nr. 164/2010 par tehniskajām specifikācijām elektroniskiem kuģu ziņojumiem iekšzemes navigācijā, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/44/EK 5. pantā par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem, (2) |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 25. janvāra Regula (ES) Nr. 164/2010 par tehniskajām specifikācijām elektroniskiem kuģu ziņojumiem iekšzemes navigācijā, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/44/EK 5. pantā par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem, (2)

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikumā pēc 49.ac punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 416/2007) iekļauj šādu punktu:

| “49.ad | 32010 R 0164: Komisijas 2010. gada 25. janvāra Regula (ES) Nr. 164/2010 par tehniskajām specifikācijām elektroniskiem kuģu ziņojumiem iekšzemes navigācijā, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/44/EK 5. pantā par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 57, 6.3.2010., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

“49.ad

32010 R 0164: Komisijas 2010. gada 25. janvāra Regula (ES) Nr. 164/2010 par tehniskajām specifikācijām elektroniskiem kuģu ziņojumiem iekšzemes navigācijā, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/44/EK 5. pantā par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 57, 6.3.2010., 1. lpp.).”

2. pants

Regulas (ES) Nr. 164/2010 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 43. lpp.

1

(2)  OV L 57, 6.3.2010., 1. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/56

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 106/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1163/2009, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 417/2002, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkārša korpusa naftas tankkuģiem (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1163/2009, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 417/2002, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkārša korpusa naftas tankkuģiem (2).

| (3) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 16. jūnija Lēmums 2009/491/EK par kritērijiem, kas jāievēro, pieņemot lēmumu par to, kādos apstākļos karoga valsts vārdā darbojošās organizācijas darbība uzskatāma par nepieļaujamu draudu drošībai un videi (3). |
| --- | --- |

(3)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 16. jūnija Lēmums 2009/491/EK par kritērijiem, kas jāievēro, pieņemot lēmumu par to, kādos apstākļos karoga valsts vārdā darbojošās organizācijas darbība uzskatāma par nepieļaujamu draudu drošībai un videi (3).

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikumu groza šādi.

| 1. | Minētā pielikuma 56.m punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 417/2002) pievieno šādu ievilkumu:






  “— | 32009 R 1163: 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1163/2009 (OV L 314, 1.12.2009., 13. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Minētā pielikuma 56.m punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 417/2002) pievieno šādu ievilkumu:

“—

32009 R 1163: 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1163/2009 (OV L 314, 1.12.2009., 13. lpp.).”

| 2. | Pēc 55.b punkta (Padomes Direktīva 94/57/EK) iekļauj šādu punktu:






  “55.ba | 32009 D 0491: Komisijas 2009. gada 16. jūnija Lēmums 2009/491/EK par kritērijiem, kas jāievēro, pieņemot lēmumu par to, kādos apstākļos karoga valsts vārdā darbojošās organizācijas darbība uzskatāma par nepieļaujamu draudu drošībai un videi (OV L 162, 25.6.2009., 6. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2.

Pēc 55.b punkta (Padomes Direktīva 94/57/EK) iekļauj šādu punktu:

“55.ba

32009 D 0491: Komisijas 2009. gada 16. jūnija Lēmums 2009/491/EK par kritērijiem, kas jāievēro, pieņemot lēmumu par to, kādos apstākļos karoga valsts vārdā darbojošās organizācijas darbība uzskatāma par nepieļaujamu draudu drošībai un videi (OV L 162, 25.6.2009., 6. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1163/2009 un Lēmuma 2009/491/EK teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 43. lpp.

1

(2)  OV L 314, 1.12.2009., 13. lpp.

2

(3)  OV L 162, 25.6.2009., 6. lpp.

3

(4)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

4

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/57

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 107/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (2) tika iekļauta Līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2009. gada 29. maija Lēmumu Nr. 69/2009 (3) ar valstīm specifiskiem pielāgojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (2) tika iekļauta Līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2009. gada 29. maija Lēmumu Nr. 69/2009 (3) ar valstīm specifiskiem pielāgojumiem.

| (3) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1254/2009, ar ko nosaka kritērijus, lai ļautu dalībvalstīm atkāpties no kopējiem pamatstandartiem civilās aviācijas drošības jomā un pieņemt alternatīvus drošības pasākumus (4), |
| --- | --- |

(3)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1254/2009, ar ko nosaka kritērijus, lai ļautu dalībvalstīm atkāpties no kopējiem pamatstandartiem civilās aviācijas drošības jomā un pieņemt alternatīvus drošības pasākumus (4),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikumā pēc 66.hc punkta (Komisijas Regula (ES) Nr. 72/2010) iekļauj šādu punktu:

| “66.hd | 32009 R 1254: Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1254/2009, ar ko nosaka kritērijus, lai ļautu dalībvalstīm atkāpties no kopējiem pamatstandartiem civilās aviācijas drošības jomā un pieņemt alternatīvus drošības pasākumus (OV L 338, 19.12.2009., 17. lpp.).
  Šā Līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:
  Šī regula ir piemērojama no dienas, kad stājas spēkā pēdējais no EEZ Apvienotās komitejas lēmumiem, ar ko Līgumā iekļauj pasākumus, kuri nepieciešami Regulas (EK) Nr. 300/2008 piemērošanai.” |
| --- | --- |

“66.hd

32009 R 1254: Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1254/2009, ar ko nosaka kritērijus, lai ļautu dalībvalstīm atkāpties no kopējiem pamatstandartiem civilās aviācijas drošības jomā un pieņemt alternatīvus drošības pasākumus (OV L 338, 19.12.2009., 17. lpp.).

Šā Līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:

Šī regula ir piemērojama no dienas, kad stājas spēkā pēdējais no EEZ Apvienotās komitejas lēmumiem, ar ko Līgumā iekļauj pasākumus, kuri nepieciešami Regulas (EK) Nr. 300/2008 piemērošanai.”

2. pants

Regulas (ES) Nr. 1254/2009 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 2. oktobrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (5).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 43. lpp.

1

(2)  OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

2

(3)  OV L 232, 3.9.2009., 25. lpp.

3

(4)  OV L 338, 19.12.2009., 17. lpp.

4

(5)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

5

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/58

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 108/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 30. marta Regula (ES) Nr. 273/2010, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 30. marta Regula (ES) Nr. 273/2010, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikuma 66.zab punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 474/2006) papildina ar šādu ievilkumu:

| “— | 32010 R 0273: Komisijas 2010. gada 30. marta Regula (ES) Nr. 273/2010 (OV L 84, 31.3.2010., 25. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32010 R 0273: Komisijas 2010. gada 30. marta Regula (ES) Nr. 273/2010 (OV L 84, 31.3.2010., 25. lpp.).”

2. pants

Regulas (ES) Nr. 273/2010 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 2. oktobrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 43. lpp.

1

(2)  OV L 84, 31.3.2010., 25. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/59

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 109/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XVIII pielikumu (Drošība un veselības aizsardzība darbā, darba tiesības, vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XVIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 92/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XVIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 92/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Padomes 2009. gada 16. februāra Direktīva 2009/13/EK, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā un groza Direktīvu 1999/63/EK (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Padomes 2009. gada 16. februāra Direktīva 2009/13/EK, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā un groza Direktīvu 1999/63/EK (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XVIII pielikumu groza šādi.

| 1. | Līguma 32.b punktu (Padomes Direktīva 1999/63/EK) papildina ar šādu tekstu:
  “, kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32009 L 0013: Padomes 2009. gada 16. februāra Direktīvu 2009/13/EK (OV L 124, 20.5.2009., 30. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Līguma 32.b punktu (Padomes Direktīva 1999/63/EK) papildina ar šādu tekstu:

“, kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32009 L 0013: Padomes 2009. gada 16. februāra Direktīvu 2009/13/EK (OV L 124, 20.5.2009., 30. lpp.).”

| 2. | Pēc 32.i punkta (Padomes Direktīva 2005/47/EK) iekļauj šādu punktu:






  “32.j | 32009 L 0013: Padomes 2009. gada 16. februāra Direktīva 2009/13/EK, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā un groza Direktīvu 1999/63/EK (OV L 124, 20.5.2009., 30. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2.

Pēc 32.i punkta (Padomes Direktīva 2005/47/EK) iekļauj šādu punktu:

“32.j

32009 L 0013: Padomes 2009. gada 16. februāra Direktīva 2009/13/EK, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā un groza Direktīvu 1999/63/EK (OV L 124, 20.5.2009., 30. lpp.).”

| 3. | Svītro 24. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/94/EK) pirmo ievilkumu (Akts par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās nosacījumiem un Eiropas Savienības dibināšanas līgumu pielāgojumiem). |
| --- | --- |

3.

Svītro 24. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/94/EK) pirmo ievilkumu (Akts par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās nosacījumiem un Eiropas Savienības dibināšanas līgumu pielāgojumiem).

2. pants

Direktīvas 2009/13/EK teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 46. lpp.

1

(2)  OV L 124, 20.5.2009., 30. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/60

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 110/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 12. marta Lēmumu Nr. 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 12. marta Lēmumu Nr. 36/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 30. marta Regula (ES) Nr. 275/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 saistībā ar kritērijiem uzņēmējdarbības strukturālās statistikas kvalitātes novērtēšanai (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 30. marta Regula (ES) Nr. 275/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 saistībā ar kritērijiem uzņēmējdarbības strukturālās statistikas kvalitātes novērtēšanai (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Pēc Līguma XXI pielikuma 11. punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 251/2009) iekļauj šādu punktu:

| “1m. | 32010 R 0275: Komisijas 2010. gada 30. marta Regula (ES) Nr. 275/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 saistībā ar kritērijiem uzņēmējdarbības strukturālās statistikas kvalitātes novērtēšanai (OV L 86, 1.4.2010., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

“1m.

32010 R 0275: Komisijas 2010. gada 30. marta Regula (ES) Nr. 275/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 saistībā ar kritērijiem uzņēmējdarbības strukturālās statistikas kvalitātes novērtēšanai (OV L 86, 1.4.2010., 1. lpp.).”

2. pants

Regulas (ES) Nr. 275/2010 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 143, 10.6.2010., 31. lpp.

1

(2)  OV L 86, 1.4.2010., 1. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/61

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 111/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 12. marta Lēmumu Nr. 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 12. marta Lēmumu Nr. 36/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 16. marta Regula (ES) Nr. 220/2010, ar ko pieņem 2013. līdz 2015. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 16. marta Regula (ES) Nr. 220/2010, ar ko pieņem 2013. līdz 2015. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikumā pēc 18.ao punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 20/2009) iekļauj šādu punktu:

| “18.ap | 32010 R 0220: Komisijas 2010. gada 16. marta Regula (ES) Nr. 220/2010, ar ko pieņem 2013. līdz 2015. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (OV L 67, 17.3.2010., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

“18.ap

32010 R 0220: Komisijas 2010. gada 16. marta Regula (ES) Nr. 220/2010, ar ko pieņem 2013. līdz 2015. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (OV L 67, 17.3.2010., 1. lpp.).”

2. pants

Regulas (ES) Nr. 220/2010 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 143, 10.6.2010., 31. lpp.

1

(2)  OV L 67, 17.3.2010., 1. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/62

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 112/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 12. marta Lēmumu Nr. 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 12. marta Lēmumu Nr. 36/2010 (1).

| (2) | Komisijas 2010. gada 23. aprīļa Regula (ES) Nr. 351/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību saistībā ar dzimšanas valsts grupu, iepriekšējās parastās dzīvesvietas valsts grupu, nākamās parastās dzīvesvietas valsts grupu un pilsonības grupu kategoriju definīcijām (2), ir jāiestrādā Līgumā, |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2010. gada 23. aprīļa Regula (ES) Nr. 351/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību saistībā ar dzimšanas valsts grupu, iepriekšējās parastās dzīvesvietas valsts grupu, nākamās parastās dzīvesvietas valsts grupu un pilsonības grupu kategoriju definīcijām (2), ir jāiestrādā Līgumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikumā pēc 18.ap punkta (Komisijas Regula (ES) Nr. 220/2010) iekļauj šādu punktu:

| “18.aq | 32010 R 0351: Komisijas 2010. gada 23. aprīļa Regula (ES) Nr. 351/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību saistībā ar dzimšanas valsts grupu, iepriekšējās parastās dzīvesvietas valsts grupu, nākamās parastās dzīvesvietas valsts grupu un pilsonības grupu kategoriju definīcijām (OV L 104, 24.4.2010., 37. lpp.).” |
| --- | --- |

“18.aq

32010 R 0351: Komisijas 2010. gada 23. aprīļa Regula (ES) Nr. 351/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību saistībā ar dzimšanas valsts grupu, iepriekšējās parastās dzīvesvietas valsts grupu, nākamās parastās dzīvesvietas valsts grupu un pilsonības grupu kategoriju definīcijām (OV L 104, 24.4.2010., 37. lpp.).”

2. pants

Regulas (ES) Nr. 351/2010 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 143, 10.6.2010., 31. lpp.

1

(2)  OV L 104, 24.4.2010., 37. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 16.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/63

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 113/2010

(2010. gada 1. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 95/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2010. gada 2. jūlija Lēmumu Nr. 95/2010 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 23. marta Regula (ES) Nr. 243/2010, ar kuru attiecībā uz starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) uzlabojumiem groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 23. marta Regula (ES) Nr. 243/2010, ar kuru attiecībā uz starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) uzlabojumiem groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (2).

| (3) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 23. marta Regula (ES) Nr. 244/2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz starptautisko finanšu pārskatu standartu IFRS 2
   (3), |
| --- | --- |

(3)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2010. gada 23. marta Regula (ES) Nr. 244/2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz starptautisko finanšu pārskatu standartu IFRS 2
   (3),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šādiem ievilkumiem papildina Līguma XXII pielikuma 10.ba punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1126/2008):

| “— | 32010 R 0243: Komisijas 2010. gada 23. marta Regula (ES) Nr. 243/2010 (OV L 77, 24.3.2010., 33. lpp.), |
| --- | --- |

“—

32010 R 0243: Komisijas 2010. gada 23. marta Regula (ES) Nr. 243/2010 (OV L 77, 24.3.2010., 33. lpp.),

| — | 32010 R 0244: Komisijas 2010. gada 23. marta Regula (ES) Nr. 244/2010 (OV L 77, 24.3.2010., 42. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32010 R 0244: Komisijas 2010. gada 23. marta Regula (ES) Nr. 244/2010 (OV L 77, 24.3.2010., 42. lpp.).”

2. pants

Regulu (ES) Nr. 243/2010 un (ES) Nr. 244/2010 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. novembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 1. oktobrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OV L 277, 21.10.2010., 52. lpp.

1

(2)  OV L 77, 24.3.2010., 33. lpp.

2

(3)  OV L 77, 24.3.2010., 42. lpp.

3

(4)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

4

---