# Eiropas Savienības L 346/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.346.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 346 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 30. decembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.346.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 346

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 30. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1232/2010 (2010. gada 15. decembris) par Eiropas Savienības finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2010 (2010. gada 15. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā | 5 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1234/2010 (2010. gada 15. decembris), ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (Vienoto TKO regulu) groza attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Vācijas Alkohola monopolu | 11 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1232/2010 (2010. gada 15. decembris) par Eiropas Savienības finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads)

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2010 (2010. gada 15. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā

5

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1234/2010 (2010. gada 15. decembris), ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (Vienoto TKO regulu) groza attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Vācijas Alkohola monopolu

11

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 30.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 346/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1232/2010

(2010. gada 15. decembris)

par Eiropas Savienības finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. pantu un 352. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta iesniegšanas dalībvalstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. panta 1. punkta pirmajā teikumā minēto prasību Padomei vienprātīgi pieņemt vajadzīgos pasākumus (2),

tā kā:

| (1) | Starptautiskais Īrijas fonds (“Fonds”) ir dibināts 1986. gadā saskaņā ar 1986. gada 18. septembra Nolīgumu par Starptautisko Īrijas fondu, kas noslēgts starp Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību (“Nolīgums”), lai sekmētu ekonomisko un sociālo izaugsmi un veicinātu kontaktus, dialogu un izlīgumu starp nacionālistiem un unionistiem visā Īrijā, īstenojot vienu no Lielbritānijas un Īrijas 1985. gada 15. novembra vienošanās mērķiem. |
| --- | --- |

(1)

Starptautiskais Īrijas fonds (“Fonds”) ir dibināts 1986. gadā saskaņā ar 1986. gada 18. septembra Nolīgumu par Starptautisko Īrijas fondu, kas noslēgts starp Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību (“Nolīgums”), lai sekmētu ekonomisko un sociālo izaugsmi un veicinātu kontaktus, dialogu un izlīgumu starp nacionālistiem un unionistiem visā Īrijā, īstenojot vienu no Lielbritānijas un Īrijas 1985. gada 15. novembra vienošanās mērķiem.

| (2) | Savienība, atzīstot, ka Fonda mērķi atspoguļo pašas izvirzītos mērķus, ir veikusi finanšu iemaksas Fondā kopš 1989. gada. Fondam 2005. un 2006. gadā no Kopienas budžeta ik gadu iedalīti EUR 15 miljoni saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2005 (2005. gada 24. janvāris) par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (3). Minētās regulas piemērošanas termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Savienība, atzīstot, ka Fonda mērķi atspoguļo pašas izvirzītos mērķus, ir veikusi finanšu iemaksas Fondā kopš 1989. gada. Fondam 2005. un 2006. gadā no Kopienas budžeta ik gadu iedalīti EUR 15 miljoni saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2005 (2005. gada 24. janvāris) par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (3). Minētās regulas piemērošanas termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2005 5. pantu veiktie novērtējumi ir apstiprinājuši vajadzību atbalstīt Fonda darbību arī turpmāk, turpinot stiprināt mērķu sinerģiju un koordināciju ar struktūrfondu intervences pasākumiem, jo īpaši ar Speciālo programmu mieram un saskaņai Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas teritorijās (“programma PEACE”), kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (4). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2005 5. pantu veiktie novērtējumi ir apstiprinājuši vajadzību atbalstīt Fonda darbību arī turpmāk, turpinot stiprināt mērķu sinerģiju un koordināciju ar struktūrfondu intervences pasākumiem, jo īpaši ar Speciālo programmu mieram un saskaņai Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas teritorijās (“programma PEACE”), kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (4).

| (4) | Miera process Ziemeļīrijā liek turpināt Savienības atbalstu Fondam arī pēc 2006. gada 31. decembra. Atzīstot īpašos pasākumus miera procesa nodrošināšanai Ziemeļīrijā, programmai PEACE ir piešķirts papildu atbalsts no struktūrfondiem laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam saskaņā ar II pielikuma 22. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (5). |
| --- | --- |

(4)

Miera process Ziemeļīrijā liek turpināt Savienības atbalstu Fondam arī pēc 2006. gada 31. decembra. Atzīstot īpašos pasākumus miera procesa nodrošināšanai Ziemeļīrijā, programmai PEACE ir piešķirts papildu atbalsts no struktūrfondiem laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam saskaņā ar II pielikuma 22. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (5).

| (5) | Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē Briselē aicināja Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai turpinātu Kopienas atbalstu Fondam, sākoties izšķirošajam Fonda pēdējam darba posmam, kas ilgs līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē Briselē aicināja Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai turpinātu Kopienas atbalstu Fondam, sākoties izšķirošajam Fonda pēdējam darba posmam, kas ilgs līdz 2010. gadam.

| (6) | Šīs regulas galvenais mērķis ir atbalstīt mieru un panākt izlīgumu, veicot pasākumus, kas ir plašāki nekā tie, uz kuriem attiecas struktūrfondi, un kas sniedzas ārpus Kopienas ekonomiskās un sociālās kohēzijas politikas darbības jomas. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas galvenais mērķis ir atbalstīt mieru un panākt izlīgumu, veicot pasākumus, kas ir plašāki nekā tie, uz kuriem attiecas struktūrfondi, un kas sniedzas ārpus Kopienas ekonomiskās un sociālās kohēzijas politikas darbības jomas.

| (7) | Savienības ieguldījums Fondā būtu jāizdara finanšu iemaksu veidā 2007., 2008., 2009. un, visbeidzot, arī 2010. gadā, kad vienlaikus beigsies arī Fonda darbība. |
| --- | --- |

(7)

Savienības ieguldījums Fondā būtu jāizdara finanšu iemaksu veidā 2007., 2008., 2009. un, visbeidzot, arī 2010. gadā, kad vienlaikus beigsies arī Fonda darbība.

| (8) | Sadalot Savienības iemaksas, Fondam vajadzētu dot priekšroku pārrobežu un starpkopienu projektiem, tādējādi papildinot darbības, kas finansētas no programmas PEACE laikposmā no 2007. gada līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(8)

Sadalot Savienības iemaksas, Fondam vajadzētu dot priekšroku pārrobežu un starpkopienu projektiem, tādējādi papildinot darbības, kas finansētas no programmas PEACE laikposmā no 2007. gada līdz 2010. gadam.

| (9) | Saskaņā ar Nolīgumu visiem Fonda finanšu iemaksu veicējiem kā novērotājiem būtu jāpiedalās Fonda valdes sanāksmēs. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Nolīgumu visiem Fonda finanšu iemaksu veicējiem kā novērotājiem būtu jāpiedalās Fonda valdes sanāksmēs.

| (10) | Ir būtiski nodrošināt pienācīgu koordināciju starp Fonda darbībām un tām darbībām, ko finansē Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. pantā paredzētie struktūrfondi, jo īpaši programma PEACE. |
| --- | --- |

(10)

Ir būtiski nodrošināt pienācīgu koordināciju starp Fonda darbībām un tām darbībām, ko finansē Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. pantā paredzētie struktūrfondi, jo īpaši programma PEACE.

| (11) | Šajā regulā ir paredzēts finansējums visam Fonda darbības laikam, un tas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6) 37. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā ir paredzēts finansējums visam Fonda darbības laikam, un tas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6) 37. punkta nozīmē.

| (12) | Savienības ikgadējais ieguldījums Fondā 2007., 2008., 2009. un 2010. gadam ir EUR 15 miljoni, kas izteikti pašreizējā vērtībā. |
| --- | --- |

(12)

Savienības ikgadējais ieguldījums Fondā 2007., 2008., 2009. un 2010. gadam ir EUR 15 miljoni, kas izteikti pašreizējā vērtībā.

| (13) | Fonda stratēģijai, kuras īstenošana sākta tā darbības pēdējam posmam (no 2006. līdz 2010. gadam) un kuras nosaukums ir “Kopīgā telpa”, ir četri galvenie uzdevumi – izveidot pamatu izlīgumam starp kopienām, kas atrodas visnelabvēlīgākajos apstākļos, nodrošināt saziņu starp nošķirtām kopienām, veicināt integrētākas sabiedrības attīstību un atstāt paliekošas vērtības. Tādējādi Fonda un šīs regulas galvenais mērķis ir sekmēt kopienu izlīgumu. |
| --- | --- |

(13)

Fonda stratēģijai, kuras īstenošana sākta tā darbības pēdējam posmam (no 2006. līdz 2010. gadam) un kuras nosaukums ir “Kopīgā telpa”, ir četri galvenie uzdevumi – izveidot pamatu izlīgumam starp kopienām, kas atrodas visnelabvēlīgākajos apstākļos, nodrošināt saziņu starp nošķirtām kopienām, veicināt integrētākas sabiedrības attīstību un atstāt paliekošas vērtības. Tādējādi Fonda un šīs regulas galvenais mērķis ir sekmēt kopienu izlīgumu.

| (14) | Savienības atbalsts palīdzēs stiprināt dalībvalstu un to iedzīvotāju solidaritāti. |
| --- | --- |

(14)

Savienības atbalsts palīdzēs stiprināt dalībvalstu un to iedzīvotāju solidaritāti.

| (15) | Fonda palīdzība būtu jāuzskata par efektīvu tikai tad, ja tā rada ilgtspējīgus ekonomiskus un sociālus uzlabojumus un ja to neizmanto citu valsts vai privātā sektora izdevumu vietā. |
| --- | --- |

(15)

Fonda palīdzība būtu jāuzskata par efektīvu tikai tad, ja tā rada ilgtspējīgus ekonomiskus un sociālus uzlabojumus un ja to neizmanto citu valsts vai privātā sektora izdevumu vietā.

| (16) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1968/2006 (2006. gada 21. decembris) par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads) (7) tika izveidots bāzes finansējums Fonda līdzekļu izlietojumam no 2007. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(16)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1968/2006 (2006. gada 21. decembris) par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads) (7) tika izveidots bāzes finansējums Fonda līdzekļu izlietojumam no 2007. līdz 2010. gadam.

| (17) | Tiesa 2009. gada 3. septembra spriedumā Lietā C-166/07 (Eiropas Parlaments/Eiropas Savienības Padome) (8), nolemjot, ka piemērots juridiskais pamats ir gan Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līgums) 159. panta trešā daļa, gan 308. pants, atcēla Regulu (EK) Nr. 1968/2006, jo tā bija pamatota tikai ar EK līguma 308. pantu. Tomēr Tiesa arī nolēma, ka Regula (EK) Nr. 1968/2006 ir jāatstāj spēkā līdz brīdim, kad, ievērojot saprātīgu termiņu, stājas spēkā jauna regula, kura pieņemta, pamatojoties uz atbilstīgu juridisko pamatu, un ka Regulas (EK) Nr. 1968/2006 atcelšana neietekmē nedz saskaņā ar minēto regulu veikto iemaksu, nedz tajā noteikto saistību spēkā esamību. Šajā sakarībā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir jāparedz šīs regulas 6. panta piemērošana ar atpakaļejošu spēku, jo tas attiecas uz visu programmas darbības laiku no 2007. līdz 2010. gadam, |
| --- | --- |

(17)

Tiesa 2009. gada 3. septembra spriedumā Lietā C-166/07 (Eiropas Parlaments/Eiropas Savienības Padome) (8), nolemjot, ka piemērots juridiskais pamats ir gan Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līgums) 159. panta trešā daļa, gan 308. pants, atcēla Regulu (EK) Nr. 1968/2006, jo tā bija pamatota tikai ar EK līguma 308. pantu. Tomēr Tiesa arī nolēma, ka Regula (EK) Nr. 1968/2006 ir jāatstāj spēkā līdz brīdim, kad, ievērojot saprātīgu termiņu, stājas spēkā jauna regula, kura pieņemta, pamatojoties uz atbilstīgu juridisko pamatu, un ka Regulas (EK) Nr. 1968/2006 atcelšana neietekmē nedz saskaņā ar minēto regulu veikto iemaksu, nedz tajā noteikto saistību spēkā esamību. Šajā sakarībā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir jāparedz šīs regulas 6. panta piemērošana ar atpakaļejošu spēku, jo tas attiecas uz visu programmas darbības laiku no 2007. līdz 2010. gadam,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Finansējums, lai veiktu Savienības iemaksas Starptautiskajā Īrijas fondā (“Fonds”) laikā no 2007. līdz 2010. gadam, ir EUR 60 miljoni.

Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu shēmu.

2. pants

Fonds izmanto iemaksas saskaņā ar 1986. gada 18. septembra Nolīgumu par Starptautisko Īrijas fondu, kas noslēgts starp Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību (“Nolīgums”).

Ieguldījuma sadalē Fonds priekšroku dod pārrobežu un starpkopienu projektiem, lai papildinātu darbības, ko finansē struktūrfondi, jo īpaši tās, ko īsteno saskaņā ar Speciālo programmu mieram un saskaņai Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas teritorijās (“programma PEACE”).

Ieguldījumus izmanto, lai nodrošinātu ilgtspējīgus saimnieciskus un sociālus uzlabojumus attiecīgajās teritorijās. Tās neizmanto citu valsts vai privātā sektora izdevumu vietā.

3. pants

Komisija pārstāv Savienību kā novērotāja Fonda valdes sanāksmēs.

Fonda pārstāvis kā novērotājs piedalās programmas PEACE, kā arī attiecīgi citu struktūrfondu intervences pasākumu uzraudzības komitejas sanāksmēs.

4. pants

Komisija sadarbībā ar Fonda valdi nosaka atbilstīgas procedūras, lai visos līmeņos veicinātu koordināciju starp Fondu un vadošajām iestādēm, un īstenotājām iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar attiecīgajiem struktūrfondu intervences pasākumiem, jo īpaši programmu PEACE.

5. pants

Komisija sadarbībā ar Fonda valdi nosaka attiecīgu popularizēšanas un informēšanas kārtību, lai darītu zināmu Savienības ieguldījumu Fonda finansētajos projektos.

6. pants

Fonds līdz 2008. gada 30. jūnijam Komisijai iesniedz stratēģiju tā darbību slēgšanai (slēgšanas stratēģija), kura ietver:

| a) | rīcības plānu ar plānotajiem maksājumiem un paredzēto darbības izbeigšanas datumu; |
| --- | --- |

a)

rīcības plānu ar plānotajiem maksājumiem un paredzēto darbības izbeigšanas datumu;

| b) | saistību atcelšanas kārtību; |
| --- | --- |

b)

saistību atcelšanas kārtību;

| c) | pēc Fonda slēgšanas atlikušo summu un saņemto procentu izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

pēc Fonda slēgšanas atlikušo summu un saņemto procentu izmantošanu.

Turpmāki maksājumi Fondam atkarīgi no tā, vai Komisija piekrīt slēgšanas stratēģijai. Ja slēgšanas stratēģija Komisijai nav iesniegta līdz 2008. gada 30. jūnijam, iemaksas Fondā pārtrauc, līdz stratēģija saņemta.

7. pants

1.   Komisija pārvalda iemaksas.

Ievērojot 2. punktu, gada ieguldījumu maksā pa daļām šādi:

| a) | pirmo avansa maksājumu 40 % apmērā veic pēc tam, kad Komisija saņēmusi Fonda valdes priekšsēdētāja parakstītu apņemšanos, ka Fonds ievēros šajā regulā paredzētos nosacījumus līdzekļu piešķiršanai; |
| --- | --- |

a)

pirmo avansa maksājumu 40 % apmērā veic pēc tam, kad Komisija saņēmusi Fonda valdes priekšsēdētāja parakstītu apņemšanos, ka Fonds ievēros šajā regulā paredzētos nosacījumus līdzekļu piešķiršanai;

| b) | otro avansa maksājumu 40 % apmērā veic pēc sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

b)

otro avansa maksājumu 40 % apmērā veic pēc sešiem mēnešiem;

| c) | pēdējo maksājumu 20 % apmērā veic pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi un apstiprinājusi Fonda gada darbības pārskatu un attiecīgā gada pārstrādātu pārskatu. |
| --- | --- |

c)

pēdējo maksājumu 20 % apmērā veic pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi un apstiprinājusi Fonda gada darbības pārskatu un attiecīgā gada pārstrādātu pārskatu.

2.   Komisija, pirms izmaksā daļu summas, izvērtē Fonda finansiālās vajadzības, ņemot vērā Fonda skaidras naudas bilanci katram maksājumam noteiktajā laikā. Ja Fonda finansiālo vajadzību novērtējumā konstatē, ka nav pamatojuma veikt kādu no maksājumiem, attiecīgo maksājumu atliek. Komisija minēto atlikšanu pārskata, pamatojoties uz Fonda sniegto jauno informāciju, un atsāk maksājumus, tiklīdz tos atzīst par pamatotiem.

8. pants

Fonda finansējumu var piešķirt darbībām, kas saņem vai kam būtu jāsaņem struktūrfondu finanšu atbalsts saskaņā ar struktūrfondu intervences pasākumiem, tikai tad, ja šāda finanšu atbalsta summa, tai pieskaitot 40 % no Fonda finansējuma, nepārsniedz 75 % no attiecīgās darbības kopējām attaisnotajām izmaksām.

9. pants

Noslēguma ziņojumu iesniedz Komisijai sešus mēnešus pirms Fonda darbības izbeigšanas datuma, kas noteikts slēgšanas stratēģijā, vai sešus mēnešus pēc pēdējā maksājuma, kas minēts 7. panta 1. punkta otrās daļas c) apakšpunktā, ievērojot pirmo no šiem datumiem, un ziņojumā ietver visu informāciju, kas ļautu Komisijai izvērtēt atbalsta īstenošanu un Fonda mērķu sasniegšanu.

10. pants

Pēdējā gada iemaksa jāveic atbilstīgi finansiālo vajadzību novērtējumam, kas minēts 7. panta 2. punktā, un ar noteikumu, ka Fonds ievēro slēgšanas stratēģiju.

11. pants

Kompensē izdevumus, kas radušies līdz 2013. gada 31. decembrim.

12. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 6. pantu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula ir spēkā līdz 2010. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2010. gada 15. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

O. CHASTEL

---

(1)  2010. gada 29. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 15. jūnija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 10. decembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 30, 3.2.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.

4

(5)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

5

(6)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 409, 30.12.2006., 86. lpp.

7

(8)  Lieta C-166/07, Parlaments/Padome, Tiesas Judikatūras krājums (2009. gads), I-7135. lpp.

8

krājums

---

| 30.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 346/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 346/5

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1233/2010

(2010. gada 15. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 663/2009 (3) izveidoja Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), 2009. un 2010. gadam piešķirot finansējumu EUR 3,98 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 663/2009 (3) izveidoja Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), 2009. un 2010. gadam piešķirot finansējumu EUR 3,98 miljardu apmērā.

| (2) | Šī regula nedrīkstētu skart mērķi līdz 2010. gada beigām Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļā noteiktajām apakšprogrammām piešķirt iespējami daudz no EUR 3,98 miljardu lielā finansējuma. Tomēr ir konstatēts, ka daļa no šīs summas netiks piešķirta minētajām apakšprogrammām. |
| --- | --- |

(2)

Šī regula nedrīkstētu skart mērķi līdz 2010. gada beigām Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļā noteiktajām apakšprogrammām piešķirt iespējami daudz no EUR 3,98 miljardu lielā finansējuma. Tomēr ir konstatēts, ka daļa no šīs summas netiks piešķirta minētajām apakšprogrammām.

| (3) | Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai un atbilstoši ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumam un 2006. gada energoefektivitātes rīcības plānam atjaunojamo energoresursu turpmāka attīstība un energoefektivitātes sekmēšana veicinātu videi draudzīgāku izaugsmi, konkurētspējīgas un ilgtspējīgas ekonomikas izveidi un klimata pārmaiņu novēršanu. Sekmējot šīs politikas jomas, Savienība radīs jaunas darba vietas un videi draudzīga tirgus iespējas, tādējādi veicinot konkurētspējīgas, drošas un ilgtspējīgas ekonomikas attīstību. Šajā sakarā būtiska ir sadarbība starp dažādiem pārvaldības līmeņiem (daudzlīmeņu pārvaldība). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai un atbilstoši ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumam un 2006. gada energoefektivitātes rīcības plānam atjaunojamo energoresursu turpmāka attīstība un energoefektivitātes sekmēšana veicinātu videi draudzīgāku izaugsmi, konkurētspējīgas un ilgtspējīgas ekonomikas izveidi un klimata pārmaiņu novēršanu. Sekmējot šīs politikas jomas, Savienība radīs jaunas darba vietas un videi draudzīga tirgus iespējas, tādējādi veicinot konkurētspējīgas, drošas un ilgtspējīgas ekonomikas attīstību. Šajā sakarā būtiska ir sadarbība starp dažādiem pārvaldības līmeņiem (daudzlīmeņu pārvaldība).

| (4) | Lielāka finanšu stimula nodrošināšana ir galvenais aspekts, lai mazinātu ierobežojumus, ko rada augstas iepriekšējās izmaksas, un veicinātu ilgtspējīgus uzlabojumus enerģētikas jomā. Tādēļ būtu jāizveido mērķtiecīgs finanšu instruments (“instruments”), lai izmantotu Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļā paredzēto finansējumu, ko nevar piešķirt līdz 2010. gada beigām. Instrumenta izveidē būtu jāņem vērā arī Komisijas ierosinātā ilgtspējīgas enerģijas finansēšanas iniciatīva. Šim instrumentam būtu jāatbalsta energoefektivitātes attīstība un atjaunojamās enerģijas projekti, kā arī jāveicina vietējo, reģionālo un valsts iestāžu ieguldījumu finansēšana energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā, jo īpaši pilsētvidē. Šajā procesā būtu jāpievērš uzmanība sinerģijai ar citiem dalībvalstīs pieejamiem resursiem, piemēram, struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, Eiropas vietējā enerģijas atbalsta instrumentu (ELENA) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 397/2009 (4), lai izvairītos no pārklāšanās ar citiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(4)

Lielāka finanšu stimula nodrošināšana ir galvenais aspekts, lai mazinātu ierobežojumus, ko rada augstas iepriekšējās izmaksas, un veicinātu ilgtspējīgus uzlabojumus enerģētikas jomā. Tādēļ būtu jāizveido mērķtiecīgs finanšu instruments (“instruments”), lai izmantotu Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļā paredzēto finansējumu, ko nevar piešķirt līdz 2010. gada beigām. Instrumenta izveidē būtu jāņem vērā arī Komisijas ierosinātā ilgtspējīgas enerģijas finansēšanas iniciatīva. Šim instrumentam būtu jāatbalsta energoefektivitātes attīstība un atjaunojamās enerģijas projekti, kā arī jāveicina vietējo, reģionālo un valsts iestāžu ieguldījumu finansēšana energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā, jo īpaši pilsētvidē. Šajā procesā būtu jāpievērš uzmanība sinerģijai ar citiem dalībvalstīs pieejamiem resursiem, piemēram, struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, Eiropas vietējā enerģijas atbalsta instrumentu (ELENA) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 397/2009 (4), lai izvairītos no pārklāšanās ar citiem finanšu instrumentiem.

| (5) | Ieguldījumu atbalsts ilgtspējīgas enerģētikas jomā var būt visefektīvākais un sniegt vislielākos ieguvumus, ja tas tiek īstenots vietējā līmenī. Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos īstenošana valsts līmenī var izrādīties efektīvāka, piemēram, tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar attiecīgu administratīvo struktūru esamību vai darbību. |
| --- | --- |

(5)

Ieguldījumu atbalsts ilgtspējīgas enerģētikas jomā var būt visefektīvākais un sniegt vislielākos ieguvumus, ja tas tiek īstenots vietējā līmenī. Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos īstenošana valsts līmenī var izrādīties efektīvāka, piemēram, tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar attiecīgu administratīvo struktūru esamību vai darbību.

| (6) | Lai palielinātu ES finansējuma īstermiņa ietekmi, instruments būtu jāpārvalda vienam vai vairākiem finanšu starpniekiem, piemēram, starptautiskajām finanšu iestādēm. Izvēle būtu jāizdara, pamatojoties uz finanšu starpnieku apliecināto spēju maksimāli efektīvi un lietderīgi izmantot finansējumu tā, lai iespējami drīz nodrošinātu citu publiskā un privātā sektora ieguldītāju maksimālu līdzdalību un panāktu spēcīgāko sviras efektu starp Savienības finansējumu un kopējo ieguldījumu, tādējādi sekmējot būtisku ieguldījumu palielināšanos Savienībā. Tomēr finanšu un ekonomikas krīzes laikā, kam ir īpaši negatīva ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldības iestāžu finansēm, būtu jānodrošina, ka šo iestāžu sarežģītā budžeta situācija nemazina iespēju saņemt līdzekļus. |
| --- | --- |

(6)

Lai palielinātu ES finansējuma īstermiņa ietekmi, instruments būtu jāpārvalda vienam vai vairākiem finanšu starpniekiem, piemēram, starptautiskajām finanšu iestādēm. Izvēle būtu jāizdara, pamatojoties uz finanšu starpnieku apliecināto spēju maksimāli efektīvi un lietderīgi izmantot finansējumu tā, lai iespējami drīz nodrošinātu citu publiskā un privātā sektora ieguldītāju maksimālu līdzdalību un panāktu spēcīgāko sviras efektu starp Savienības finansējumu un kopējo ieguldījumu, tādējādi sekmējot būtisku ieguldījumu palielināšanos Savienībā. Tomēr finanšu un ekonomikas krīzes laikā, kam ir īpaši negatīva ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldības iestāžu finansēm, būtu jānodrošina, ka šo iestāžu sarežģītā budžeta situācija nemazina iespēju saņemt līdzekļus.

| (7) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 663/2009 ar šo instrumentu būtu jāfinansē tikai tie ieguldījumu projekti, kuriem ir ātra, izmērāma un būtiska ietekme uz ekonomikas atveseļošanu Savienībā, palielinātu energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Šādi ieguldījumu projekti veicina videi draudzīgu izaugsmi, konkurētspējīgas, integrētas, ilgtspējīgas un videi draudzīgas ekonomikas attīstību, kā arī nodarbinātības aizsardzību, darba vietu radīšanu un klimata pārmaiņu novēršanu saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 663/2009 ar šo instrumentu būtu jāfinansē tikai tie ieguldījumu projekti, kuriem ir ātra, izmērāma un būtiska ietekme uz ekonomikas atveseļošanu Savienībā, palielinātu energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Šādi ieguldījumu projekti veicina videi draudzīgu izaugsmi, konkurētspējīgas, integrētas, ilgtspējīgas un videi draudzīgas ekonomikas attīstību, kā arī nodarbinātības aizsardzību, darba vietu radīšanu un klimata pārmaiņu novēršanu saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem.

| (8) | Būtu jāpiemēro Regulā (EK) Nr. 663/2009 noteiktie kritēriji, lai izvēlētos saskaņā ar šo instrumentu finansējamos projektus un noteiktu to atbilstību prasībām. Kā būtisku elementu vajadzētu ņemt vērā arī projektu ģeogrāfiskā izvietojuma līdzsvaru, lai nodrošinātu, ka šī regula ietekmē ekonomikas atlabšanu visā Savienībā, un atzīstot, ka atsevišķās dalībvalstīs projekti nav finansēti vai ir tikai daļēji finansēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļu. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāpiemēro Regulā (EK) Nr. 663/2009 noteiktie kritēriji, lai izvēlētos saskaņā ar šo instrumentu finansējamos projektus un noteiktu to atbilstību prasībām. Kā būtisku elementu vajadzētu ņemt vērā arī projektu ģeogrāfiskā izvietojuma līdzsvaru, lai nodrošinātu, ka šī regula ietekmē ekonomikas atlabšanu visā Savienībā, un atzīstot, ka atsevišķās dalībvalstīs projekti nav finansēti vai ir tikai daļēji finansēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļu.

| (9) | Ņemot vērā šīs regulas vēlamo īstermiņa ekonomisko ietekmi, laika posms no projekta pieteikuma saņemšanas līdz galīgajam lēmumam par to nedrīkstētu būt ilgāks par sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā šīs regulas vēlamo īstermiņa ekonomisko ietekmi, laika posms no projekta pieteikuma saņemšanas līdz galīgajam lēmumam par to nedrīkstētu būt ilgāks par sešiem mēnešiem.

| (10) | Līdz 2011. gada 31. martam būtu jāuzņemas atsevišķas juridiskas saistības IIa nodaļā paredzēto budžeta saistību izpildei. |
| --- | --- |

(10)

Līdz 2011. gada 31. martam būtu jāuzņemas atsevišķas juridiskas saistības IIa nodaļā paredzēto budžeta saistību izpildei.

| (11) | Šim instrumentam nevajadzētu kļūt par precedentu attiecībā uz Savienības vispārējā budžeta izmantošanu un iespējamiem turpmākiem finansēšanas pasākumiem, tostarp enerģētikas jomā, bet gan tas būtu jāuzskata par ārkārtas pasākumu, kas pieņemts ekonomiski grūtā laikā. |
| --- | --- |

(11)

Šim instrumentam nevajadzētu kļūt par precedentu attiecībā uz Savienības vispārējā budžeta izmantošanu un iespējamiem turpmākiem finansēšanas pasākumiem, tostarp enerģētikas jomā, bet gan tas būtu jāuzskata par ārkārtas pasākumu, kas pieņemts ekonomiski grūtā laikā.

| (12) | Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi, izdevumi, kas radušies saistībā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļu, būtu jāuzskata par attiecināmiem, sākot no 2009. gada 13. jūlija, jo daudzi pieteikumu iesniedzēji saskaņā ar 112. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5) (“Finanšu regula”), ir pieprasījuši izdevumus uzskatīt par attiecināmiem, sākot no dotācijas pieteikuma iesniegšanas. Izdevumi, kas radušies saistībā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 IIa nodaļu, būtu jāuzskata par attiecināmiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi, izdevumi, kas radušies saistībā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļu, būtu jāuzskata par attiecināmiem, sākot no 2009. gada 13. jūlija, jo daudzi pieteikumu iesniedzēji saskaņā ar 112. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5) (“Finanšu regula”), ir pieprasījuši izdevumus uzskatīt par attiecināmiem, sākot no dotācijas pieteikuma iesniegšanas. Izdevumi, kas radušies saistībā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 IIa nodaļu, būtu jāuzskata par attiecināmiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra.

| (13) | Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 663/2009

Regulu (EK) Nr. 663/2009 ar šo groza šādi.

| 1. | Regulas 1. pantā pievieno šādu daļu:
  “Ar šo regulu paredz izveidot finanšu instrumentu (“instruments”), lai atbalstītu energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas iniciatīvas.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 1. pantā pievieno šādu daļu:

“Ar šo regulu paredz izveidot finanšu instrumentu (“instruments”), lai atbalstītu energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas iniciatīvas.”

| 2. | Regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar II nodaļu 2009. un 2010. gadā pieņemto budžeta saistību izpildei uzņemas līdz 2010. gada 31. decembrim. Atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar IIa nodaļu uzņemas līdz 2011. gada 31. martam.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar II nodaļu 2009. un 2010. gadā pieņemto budžeta saistību izpildei uzņemas līdz 2010. gada 31. decembrim. Atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar IIa nodaļu uzņemas līdz 2011. gada 31. martam.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Regulas II pielikumā aprakstītie finanšu starpnieki dara visu iespējamo, lai ieguldījumu projektiem un tehniskajai palīdzībai saistībā ar energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem līdz 2014. gada 31. martam piešķirtu visu instrumenta finansējumu, kas ir pieejams no Savienības ieguldījuma. Pēc minētā datuma finansējumu no Savienības ieguldījuma nepiešķir. Visu finansējumu no Savienības ieguldījuma, ko finanšu starpnieki līdz 2014. gada 31. martam nav piešķīruši, atgriež Savienības vispārējā budžetā. Finansējums no Savienības ieguldījuma, kurš ir piešķirts ieguldījumu projektiem, tiek ieguldīts uz noteiktu laika posmu, kas nevar būt ilgāk par 2034. gada 31. martu. Savienība ir tiesīga saņemt procentus no ieguldījumiem instrumentā visu instrumenta pastāvēšanas laiku proporcionāli veiktajam ieguldījumam un atbilstoši savām dalībnieka tiesībām.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Regulas II pielikumā aprakstītie finanšu starpnieki dara visu iespējamo, lai ieguldījumu projektiem un tehniskajai palīdzībai saistībā ar energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem līdz 2014. gada 31. martam piešķirtu visu instrumenta finansējumu, kas ir pieejams no Savienības ieguldījuma. Pēc minētā datuma finansējumu no Savienības ieguldījuma nepiešķir. Visu finansējumu no Savienības ieguldījuma, ko finanšu starpnieki līdz 2014. gada 31. martam nav piešķīruši, atgriež Savienības vispārējā budžetā. Finansējums no Savienības ieguldījuma, kurš ir piešķirts ieguldījumu projektiem, tiek ieguldīts uz noteiktu laika posmu, kas nevar būt ilgāk par 2034. gada 31. martu. Savienība ir tiesīga saņemt procentus no ieguldījumiem instrumentā visu instrumenta pastāvēšanas laiku proporcionāli veiktajam ieguldījumam un atbilstoši savām dalībnieka tiesībām.”

| 3. | Regulā iekļauj šādu nodaļu:
  “IIa NODAĻA

  FINANŠU INSTRUMENTS

  21.a pants
  Finansējums, ko nevar piešķirt saskaņā ar II nodaļu
  1.   Finansējumu, par kuru saskaņā ar 3. panta 2. punktu nevar uzņemties atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar II nodaļu par summu EUR 146 344 644,50 apmērā, novirza 1. panta ceturtajā daļā minētajam instrumentam, lai sadarbībā ar finanšu iestādēm izstrādātu piemērotus finansēšanas instrumentus, kas ļautu būtiski veicināt energoefektivitātes projektus un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas projektus.
  2.   Instrumentu īsteno saskaņā ar II pielikumu. Regulas 23. panta 1. punktu instrumentam nepiemēro.
  3.   Savienības atbildība attiecībā uz instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām attaisnotajām izmaksām, nepārsniedz šā panta 1. punktā minēto Savienības ieguldījuma summu 1. punktā minētajā instrumentā un nevar radīt nekādas citas saistības pret Savienības vispārējo budžetu.” |
| --- | --- |

3.

Regulā iekļauj šādu nodaļu:

“IIa NODAĻA

FINANŠU INSTRUMENTS

21.a pants

Finansējums, ko nevar piešķirt saskaņā ar II nodaļu

1.   Finansējumu, par kuru saskaņā ar 3. panta 2. punktu nevar uzņemties atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar II nodaļu par summu EUR 146 344 644,50 apmērā, novirza 1. panta ceturtajā daļā minētajam instrumentam, lai sadarbībā ar finanšu iestādēm izstrādātu piemērotus finansēšanas instrumentus, kas ļautu būtiski veicināt energoefektivitātes projektus un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas projektus.

2.   Instrumentu īsteno saskaņā ar II pielikumu. Regulas 23. panta 1. punktu instrumentam nepiemēro.

3.   Savienības atbildība attiecībā uz instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām attaisnotajām izmaksām, nepārsniedz šā panta 1. punktā minēto Savienības ieguldījuma summu 1. punktā minētajā instrumentā un nevar radīt nekādas citas saistības pret Savienības vispārējo budžetu.”

| 4. | Regulas 22. pantu svītro. |
| --- | --- |

4.

Regulas 22. pantu svītro.

| 5. | Regulas 23. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Ar EEPEA finansējumu sedz tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem un, saistībā ar projektiem, kurus finansē atbilstīgi 9. pantam, arī trešām personām, kas atbildīgas par projekta īstenošanu. Izdevumus, kas radušies saistībā ar II nodaļu, var uzskatīt par attiecināmiem, sākot no 2009. gada 13. jūlija.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Regulas 23. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Ar EEPEA finansējumu sedz tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem un, saistībā ar projektiem, kurus finansē atbilstīgi 9. pantam, arī trešām personām, kas atbildīgas par projekta īstenošanu. Izdevumus, kas radušies saistībā ar II nodaļu, var uzskatīt par attiecināmiem, sākot no 2009. gada 13. jūlija.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:
  “2.a   Finansiālā palīdzība, kas sniegta saskaņā ar IIa nodaļu, attiecas uz izdevumiem, kuri saistībā ar ieguldījumu projektiem un tehnisko palīdzību energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem ir radušies II pielikuma A daļas 3. punktā aprakstītajiem saņēmējiem. Šādus izdevumus var uzskatīt par attiecināmiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra.” |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“2.a   Finansiālā palīdzība, kas sniegta saskaņā ar IIa nodaļu, attiecas uz izdevumiem, kuri saistībā ar ieguldījumu projektiem un tehnisko palīdzību energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem ir radušies II pielikuma A daļas 3. punktā aprakstītajiem saņēmējiem. Šādus izdevumus var uzskatīt par attiecināmiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra.”

| 6. | Regulas 27. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:
  “1.a   Komisija līdz 2013. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vidusposma novērtējuma ziņojumu par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar IIa nodaļu, īpašu uzmanību pievēršot šādiem jautājumiem:






  a) | instrumenta izmaksu lietderība, sviras efekts un papildināmība; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Regulas 27. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“1.a   Komisija līdz 2013. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vidusposma novērtējuma ziņojumu par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar IIa nodaļu, īpašu uzmanību pievēršot šādiem jautājumiem:

a)

instrumenta izmaksu lietderība, sviras efekts un papildināmība;

| b) | pareizas finanšu pārvaldības esamība; |
| --- | --- |

b)

pareizas finanšu pārvaldības esamība;

| c) | cik lielā mērā ar instrumentu ir sasniegti šajā regulā izklāstītie mērķi; |
| --- | --- |

c)

cik lielā mērā ar instrumentu ir sasniegti šajā regulā izklāstītie mērķi;

| d) | cik lielā mērā projektiem saistībā ar energoefektivitāti un no atjaunojamiem avotiem iegūtu enerģiju ir vajadzīgs turpmāks atbalsts no instrumenta. |
| --- | --- |

d)

cik lielā mērā projektiem saistībā ar energoefektivitāti un no atjaunojamiem avotiem iegūtu enerģiju ir vajadzīgs turpmāks atbalsts no instrumenta.

Vidusposma novērtējuma ziņojumam vajadzības gadījumā un jo īpaši tad, ja Komisijas novērtējums par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar IIa nodaļu, ir pozitīvs, pievieno tiesību akta priekšlikumu par instrumenta darbības turpināšanu.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējuma ziņojumu par rezultātiem, kas sasniegti ar EEPEA, saskaņā ar Finanšu regulas 27. panta 4. punktu.” |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējuma ziņojumu par rezultātiem, kas sasniegti ar EEPEA, saskaņā ar Finanšu regulas 27. panta 4. punktu.”

| 7. | Regulas 28. pantam pievieno šādu daļu:
  “Ziņojumā iekļauj informāciju par visām pieskaitāmajām izmaksām, kas saistītas ar atbilstoši IIa nodaļai izveidotā instrumenta izveidošanu un īstenošanu.” |
| --- | --- |

7.

Regulas 28. pantam pievieno šādu daļu:

“Ziņojumā iekļauj informāciju par visām pieskaitāmajām izmaksām, kas saistītas ar atbilstoši IIa nodaļai izveidotā instrumenta izveidošanu un īstenošanu.”

| 8. | Regulas pielikums kļūst par I pielikumu, un tai pievieno šādu pielikumu:

  “II PIELIKUMS

  FINANŠU INSTRUMENTS

  A.   Finanšu instrumenta īstenošana ilgtspējīgas enerģijas projektiem

  1.   Instrumenta darbības joma

  Finanšu instrumentu (“instruments”) izmanto, lai izstrādātu energotaupības, energoefektivitātes attīstību un atjaunojamās enerģijas projektus, kā arī ar to veicina vietējo, reģionālo un pienācīgi pamatotos gadījumos valsts iestāžu ieguldījumu finansēšanu šajās jomās. Instrumentu īsteno saskaņā ar budžeta izpildes uzdevumu deleģēšanas noteikumiem, kas paredzēti Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos.
  Instrumentu izmanto ilgtspējīgas enerģijas projektiem, jo īpaši pilsētvidē. Tas jo īpaši ietver projektus saistībā ar:






  a) | sabiedriskām un privātām ēkām ar energoefektivitātes un/vai atjaunojamās enerģijas risinājumiem, tostarp risinājumiem, kuru pamatā ir informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) izmantošana; |
| --- | --- | --- |

8.

Regulas pielikums kļūst par I pielikumu, un tai pievieno šādu pielikumu:

“II PIELIKUMS

FINANŠU INSTRUMENTS

A.   Finanšu instrumenta īstenošana ilgtspējīgas enerģijas projektiem

1.   Instrumenta darbības joma

Finanšu instrumentu (“instruments”) izmanto, lai izstrādātu energotaupības, energoefektivitātes attīstību un atjaunojamās enerģijas projektus, kā arī ar to veicina vietējo, reģionālo un pienācīgi pamatotos gadījumos valsts iestāžu ieguldījumu finansēšanu šajās jomās. Instrumentu īsteno saskaņā ar budžeta izpildes uzdevumu deleģēšanas noteikumiem, kas paredzēti Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos.

Instrumentu izmanto ilgtspējīgas enerģijas projektiem, jo īpaši pilsētvidē. Tas jo īpaši ietver projektus saistībā ar:

a)

sabiedriskām un privātām ēkām ar energoefektivitātes un/vai atjaunojamās enerģijas risinājumiem, tostarp risinājumiem, kuru pamatā ir informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) izmantošana;

| b) | ieguldījumiem augstas energoefektivitātes koģenerācijā, tostarp mikrokoģenerācijā, un centralizētajos apkures/dzesēšanas tīklos, jo īpaši tajos tīklos, kur izmanto atjaunojamos enerģijas avotus; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumiem augstas energoefektivitātes koģenerācijā, tostarp mikrokoģenerācijā, un centralizētajos apkures/dzesēšanas tīklos, jo īpaši tajos tīklos, kur izmanto atjaunojamos enerģijas avotus;

| c) | decentralizētiem vietējiem atjaunojamās enerģijas avotiem un to iekļaušanu elektrotīklu infrastruktūrā; |
| --- | --- |

c)

decentralizētiem vietējiem atjaunojamās enerģijas avotiem un to iekļaušanu elektrotīklu infrastruktūrā;

| d) | mikroģenerācijai, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus; |
| --- | --- |

d)

mikroģenerācijai, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus;

| e) | ekoloģisku pilsētas transportu, jo īpaši sabiedrisko transportu un transportlīdzekļiem, ko darbina no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūta elektroenerģija un ūdeņradis, lai atbalstītu energoefektivitātes palielinājumu un atjaunojamo enerģijas avotu integrāciju, un īpaši siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu; |
| --- | --- |

e)

ekoloģisku pilsētas transportu, jo īpaši sabiedrisko transportu un transportlīdzekļiem, ko darbina no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūta elektroenerģija un ūdeņradis, lai atbalstītu energoefektivitātes palielinājumu un atjaunojamo enerģijas avotu integrāciju, un īpaši siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu;

| f) | vietējo infrastruktūru, tostarp efektīvu sabiedriskās infrastruktūras ārējo apgaismojumu, piemēram, ielu apgaismojumu, elektroenerģijas uzglabāšanas risinājumiem, viedām mērierīcēm un viediem tīkliem, kas maksimāli izmanto IKT; |
| --- | --- |

f)

vietējo infrastruktūru, tostarp efektīvu sabiedriskās infrastruktūras ārējo apgaismojumu, piemēram, ielu apgaismojumu, elektroenerģijas uzglabāšanas risinājumiem, viedām mērierīcēm un viediem tīkliem, kas maksimāli izmanto IKT;

| g) | energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām, kurām ir jauninājumu un ekonomikas potenciāls un kurās tiek izmantoti labākie pieejamie procesi. |
| --- | --- |

g)

energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām, kurām ir jauninājumu un ekonomikas potenciāls un kurās tiek izmantoti labākie pieejamie procesi.

Instrumentu var izmantot stimulu nodrošināšanai un tehniskajai palīdzībai, kā arī valsts, vietējo un reģionālo pašvaldību iestāžu informētības paaugstināšanai, lai nodrošinātu struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu optimālu izmantošanu, jo īpaši jomās saistībā ar energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas uzlabojumiem dzīvojamās ēkās un citu veidu ēkās. Ar instrumentu atbalsta ekonomiski un finansiāli dzīvotspējīgus ieguldījumu projektus, lai pārfinansētu ieguldījumus, kas piešķirti no instrumenta, un piesaistītu valsts un privātos ieguldījumus. Tādējādi šo instrumentu var cita starpā izmantot sagatavošanai un kapitāla piešķiršanai aizdevumiem, garantijām, pašu kapitālam un citiem finanšu produktiem. Turklāt līdz 15 % no 21.a pantā minētā finansējuma var izlietot, lai sniegtu tehnisku palīdzību vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektu izveidē un sākotnējā tehnoloģijas izvēršanas fāzē saistībā ar šādiem projektiem.

2.   Sinerģija

Piešķirot finansiālu vai tehnisku palīdzību, uzmanība jāpievērš arī sinerģijai ar citiem dalībvalstīs pieejamiem finanšu resursiem, piemēram, struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, kā arī ELENA instrumentu, lai izvairītos no pārklāšanās ar citiem instrumentiem.

3.   Atbalsta saņēmēji

Instrumenta atbalsta saņēmēji ir valsts iestādes – vēlams, lai tās būtu vietējās un reģionālās iestādes, – un valsts vai privāti uzņēmumi, kas darbojas šo valsts iestāžu vārdā.

B.   Sadarbība ar finanšu starpniekiem

1.   Atlase un vispārējas prasības, tostarp izmaksas

Instrumentu izveido sadarbībā ar vienu vai vairākiem finanšu starpniekiem, un tajā var piedalīties atbilstīgi ieguldītāji. Finanšu starpniekus izvēlas, pamatojoties uz viņu apliecināto spēju maksimāli efektīvi un lietderīgi izmantot finansējumu saskaņā ar šajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem un kritērijiem.

Komisija nodrošina, lai ar instrumenta izveidošanu un īstenošanu saistīto pieskaitāmo izmaksu, tostarp pārvaldības maksu un citu attaisnoto izmaksu, kopsumma, par kuru finanšu starpnieki ir iesnieguši rēķinus, būtu iespējami maza, ievērojot paraugpraksi saistībā ar līdzīgiem instrumentiem un vienlaikus nodrošinot vajadzīgo instrumenta kvalitāti.

Eiropas Savienības ieguldījumu instrumentā īsteno Komisija atbilstoši Finanšu regulas 53. un 54. pantā izklāstītajiem noteikumiem.

Finanšu starpnieki nodrošina atbilstību attiecīgajām budžeta izpildes uzdevumu deleģēšanas prasībām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos, jo īpaši attiecībā uz iepirkuma noteikumiem, iekšējo kontroli, grāmatvedību un ārējo revīziju. Šiem finanšu starpniekiem atlīdzina tikai pārvaldības maksas un izmaksas, kas saistītas ar instrumenta izveidošanu un īstenošanu.

Sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus par instrumenta izveidi un darbību, tostarp attiecībā uz uzraudzību un kontroli, nosaka, Komisijai un finanšu starpniekiem noslēdzot vienu vai vairākas vienošanās.

2.   Informācijas pieejamība

Instruments tiešsaistē dara pieejamu visu ieinteresētajām personām svarīgo informāciju par programmu pārvaldību. Tas jo īpaši ietver pieteikšanās procedūras, informāciju par paraugpraksi un projektu un ziņojumu pārskatu.

C.   Finansēšanas nosacījumi, attiecināmības un atlases kritēriji

1.   Finansējuma joma

Saskaņā ar šo pielikumu ar instrumentu finansē tikai:

| a) | ieguldījumu projektus, kuriem ir ātra, izmērāma un būtiska ietekme uz ekonomikas atveseļošanu Savienībā, palielinātu energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu; un |
| --- | --- |

a)

ieguldījumu projektus, kuriem ir ātra, izmērāma un būtiska ietekme uz ekonomikas atveseļošanu Savienībā, palielinātu energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu; un

| b) | tehnisko palīdzību energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem. |
| --- | --- |

b)

tehnisko palīdzību energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem.

2.   Apstākļi, kas jāņem vērā

Attiecībā uz projektu atlasi īpašu uzmanību pievērš ģeogrāfiskajam līdzsvaram.

Attiecībā uz ieguldījumu projektiem pienācīgu uzmanību pievērš spēcīga sviras efekta nodrošināšanai starp kopējo ieguldījumu un Savienības finansējumu, lai būtiski palielinātu ieguldījumus Savienībā. Tomēr sviras efekta faktors dažādiem ieguldījumu projektiem var atšķirties, jo tas ir atkarīgs no dažādiem aspektiem, piemēram, projekta faktiskā apmēra un veida, kā arī no vietējiem apstākļiem, tostarp saņēmēja lieluma un finansiālajām iespējām.

3.   Nosacījumi valsts iestāžu piekļuvei instrumenta finansējumam

Valsts iestādēm, kas prasa finansējumu ieguldījumu projektiem vai tehniskajai palīdzībai saistībā ar energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem, jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tās ir paudušas vai gatavojas paust politisku apņemšanos mazināt klimata pārmaiņas, attiecīgā gadījumā ietverot konkrētus mērķus, piemēram, attiecībā uz lielāku energoefektivitāti un/vai tādas enerģijas izmantošanu, kas iegūta no atjaunojamiem avotiem; |
| --- | --- |

a)

tās ir paudušas vai gatavojas paust politisku apņemšanos mazināt klimata pārmaiņas, attiecīgā gadījumā ietverot konkrētus mērķus, piemēram, attiecībā uz lielāku energoefektivitāti un/vai tādas enerģijas izmantošanu, kas iegūta no atjaunojamiem avotiem;

| b) | tās vai nu gatavojas izstrādāt daudzgadu stratēģijas, lai mazinātu klimata pārmaiņas un attiecīgā gadījumā sasniegtu savus mērķus, vai arī piedalās daudzgadu stratēģijā vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, lai mazinātu klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

b)

tās vai nu gatavojas izstrādāt daudzgadu stratēģijas, lai mazinātu klimata pārmaiņas un attiecīgā gadījumā sasniegtu savus mērķus, vai arī piedalās daudzgadu stratēģijā vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, lai mazinātu klimata pārmaiņas;

| c) | tās piekrīt, ka tās būs publiski atbildīgas par savas vispārējās stratēģijas rezultātiem. |
| --- | --- |

c)

tās piekrīt, ka tās būs publiski atbildīgas par savas vispārējās stratēģijas rezultātiem.

4.   Attiecināmības un atlases kritēriji ieguldījumu projektiem, ko finansē saskaņā ar instrumentu

Ieguldījumu projekti, ko finansē saskaņā ar šo instrumentu, atbilst šādiem attiecināmības un atlases kritērijiem:

| a) | pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība; |
| --- | --- |

a)

pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība;

| b) | finansējuma nodrošinājums un izmaksu lietderība visam attiecīgās darbības ieguldījumu posmam; |
| --- | --- |

b)

finansējuma nodrošinājums un izmaksu lietderība visam attiecīgās darbības ieguldījumu posmam;

| c) | visu to projektu ģeogrāfiskais līdzsvars, uz kuriem attiecas šī regula; |
| --- | --- |

c)

visu to projektu ģeogrāfiskais līdzsvars, uz kuriem attiecas šī regula;

| d) | gatavība, proti, vai priekšlikums ir sasniedzis investīciju posmu, un ar to saistītie būtiskie kapitāla izdevumi jāveic pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

d)

gatavība, proti, vai priekšlikums ir sasniedzis investīciju posmu, un ar to saistītie būtiskie kapitāla izdevumi jāveic pēc iespējas ātrāk;

| e) | cik lielā mērā līdzekļu trūkums kavē darbības īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

cik lielā mērā līdzekļu trūkums kavē darbības īstenošanu;

| f) | cik lielā mērā instrumenta finansējums stimulē publiskā un privātā sektora finansējumu; |
| --- | --- |

f)

cik lielā mērā instrumenta finansējums stimulē publiskā un privātā sektora finansējumu;

| g) | kvantitatīva sociālekonomiskā ietekme; |
| --- | --- |

g)

kvantitatīva sociālekonomiskā ietekme;

| h) | kvantitatīva ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

h)

kvantitatīva ietekme uz vidi.

5.   Attiecināmības un atlases kritēriji tehniskās palīdzības projektiem, ko finansē saskaņā ar instrumentu

Tehniskās palīdzības projekti, ko finansē ar šo instrumentu, atbilst 4. punkta a), c), e), f) un g) apakšpunktā minētajiem attiecināmības un atlases kritērijiem.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2010. gada 15. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

O. CHASTEL

---

(1)  2010. gada 15. septembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 11. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 7. decembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 200, 31.7.2009., 31. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 397/2009 (2009. gada 6. maijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu groza attiecībā uz mājokļu energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas ieguldījumu atbilstību (OV L 126, 21.5.2009., 3. lpp.).

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

---

| 30.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 346/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 346/11

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1234/2010

(2010. gada 15. decembris),

ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (Vienoto TKO regulu) groza attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Vācijas Alkohola monopolu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Konkrētie noteikumi par atbalstu, kuru Vācija drīkst piešķirt saskaņā ar Vācijas Alkohola monopolu (“monopols”) saskaņā ar 182. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (3), beigs darboties 2010. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Konkrētie noteikumi par atbalstu, kuru Vācija drīkst piešķirt saskaņā ar Vācijas Alkohola monopolu (“monopols”) saskaņā ar 182. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (3), beigs darboties 2010. gada 31. decembrī.

| (2) | Saskaņā ar ziņojumu, ko Komisija iesniegusi atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1234/2007 184. panta 3. punktam, monopola nozīmīgums pēdējos gados ir samazinājies. Laikposmā no 2001. gada līdz 2008. gadam aptuveni 70 lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītas rūpnīcas (landwirtschaftliche Verschlussbrennereien) ir izstājušās no monopola. Monopola pārdotie apjomi kopš 2003. gada ir samazinājušies, un budžets ir samazinājies no EUR 110 miljoniem 2003. gadā līdz EUR 80 miljoniem 2008. gadā. Dažas spirta rūpnīcas jau ir veikušas pasākumus, lai sagatavotos pārejai uz brīvo tirgu, veidojot kooperatīvus, ieguldot līdzekļus iekārtās, kas patērē mazāk enerģijas un ļauj samazināt ražošanas izmaksas, un arvien vairāk veicot saražotā spirta tiešu tirdzniecību. Tomēr, lai atvieglinātu šo pielāgošanās procesu un dotu iespēju spirta rūpnīcām izdzīvot brīvajā tirgū, ir nepieciešams ilgāks laiks. Tiek uzskatīts par nepieciešamu piešķirt pagarinājumu vēl uz vairākiem gadiem, lai pabeigtu gan monopola, gan atbalsta atcelšanas procesu un nodrošinātu tā galīgu, pakāpenisku likvidāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar ziņojumu, ko Komisija iesniegusi atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1234/2007 184. panta 3. punktam, monopola nozīmīgums pēdējos gados ir samazinājies. Laikposmā no 2001. gada līdz 2008. gadam aptuveni 70 lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītas rūpnīcas (landwirtschaftliche Verschlussbrennereien) ir izstājušās no monopola. Monopola pārdotie apjomi kopš 2003. gada ir samazinājušies, un budžets ir samazinājies no EUR 110 miljoniem 2003. gadā līdz EUR 80 miljoniem 2008. gadā. Dažas spirta rūpnīcas jau ir veikušas pasākumus, lai sagatavotos pārejai uz brīvo tirgu, veidojot kooperatīvus, ieguldot līdzekļus iekārtās, kas patērē mazāk enerģijas un ļauj samazināt ražošanas izmaksas, un arvien vairāk veicot saražotā spirta tiešu tirdzniecību. Tomēr, lai atvieglinātu šo pielāgošanās procesu un dotu iespēju spirta rūpnīcām izdzīvot brīvajā tirgū, ir nepieciešams ilgāks laiks. Tiek uzskatīts par nepieciešamu piešķirt pagarinājumu vēl uz vairākiem gadiem, lai pabeigtu gan monopola, gan atbalsta atcelšanas procesu un nodrošinātu tā galīgu, pakāpenisku likvidāciju.

| (3) | Dažās Vācijas daļās spirta rūpnīcas ir tradicionāli saistītas ar mazām un vidējām lauku saimniecībām, un tām ir svarīga loma šo saimniecību darbības turpināšanā, jo tās dod papildu ienākumus lauksaimniekiem un nodrošina nodarbinātību lauku apvidos. Tāpēc lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītām rūpnīcām, kuras pārstrādā galvenokārt graudaugus un kartupeļus, līdz 2013. gada 31. decembrim būtu jāturpina saņemt atbalstu saskaņā ar monopolu. Līdz minētajai dienai visām spirta muitas rūpnīcām vajadzētu būt pārgājušām uz brīvo tirgu. Šis termiņš sakrīt arī ar to, kad sākas jaunais lauku attīstības plānošanas periods 2014.–2020. gadam, kas nozīmē, ka Vācijai būs iespēja daļu no monopolam izmantotajiem līdzekļiem novirzīt savai lauku attīstības programmai. |
| --- | --- |

(3)

Dažās Vācijas daļās spirta rūpnīcas ir tradicionāli saistītas ar mazām un vidējām lauku saimniecībām, un tām ir svarīga loma šo saimniecību darbības turpināšanā, jo tās dod papildu ienākumus lauksaimniekiem un nodrošina nodarbinātību lauku apvidos. Tāpēc lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītām rūpnīcām, kuras pārstrādā galvenokārt graudaugus un kartupeļus, līdz 2013. gada 31. decembrim būtu jāturpina saņemt atbalstu saskaņā ar monopolu. Līdz minētajai dienai visām spirta muitas rūpnīcām vajadzētu būt pārgājušām uz brīvo tirgu. Šis termiņš sakrīt arī ar to, kad sākas jaunais lauku attīstības plānošanas periods 2014.–2020. gadam, kas nozīmē, ka Vācijai būs iespēja daļu no monopolam izmantotajiem līdzekļiem novirzīt savai lauku attīstības programmai.

| (4) | Mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcas (Abfindungsbrennereien), destilācijas rūpnīcu izmantotāji (Stoffbesitzer) un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcas (Obstgemeinschaftsbrennereien) īpaši veicina tradicionālo ainavu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, palīdzot saglabāt augļudārzus, kuri piegādā izejmateriālus spirta rūpnīcām. Ņemot vērā iepriekšminēto, kā arī to, ka šo spirta rūpnīcu ražošanai ir vietējs raksturs un ka tā pēc apjoma ir ļoti ierobežota, tām būtu jāturpina saņemt atbalstu saskaņā ar monopolu līdz pat galīgajam termiņam – 2017. gada 31. decembrim. Līdz minētajai dienai monopols ir jālikvidē. Lai nodrošinātu to, ka šis atbalsts patiešām tiek pakāpeniski izbeigts, Vācijai no 2013. gada katru gadu būtu jāiesniedz gada plāni par pakāpenisku tā izbeigšanu. |
| --- | --- |

(4)

Mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcas (Abfindungsbrennereien), destilācijas rūpnīcu izmantotāji (Stoffbesitzer) un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcas (Obstgemeinschaftsbrennereien) īpaši veicina tradicionālo ainavu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, palīdzot saglabāt augļudārzus, kuri piegādā izejmateriālus spirta rūpnīcām. Ņemot vērā iepriekšminēto, kā arī to, ka šo spirta rūpnīcu ražošanai ir vietējs raksturs un ka tā pēc apjoma ir ļoti ierobežota, tām būtu jāturpina saņemt atbalstu saskaņā ar monopolu līdz pat galīgajam termiņam – 2017. gada 31. decembrim. Līdz minētajai dienai monopols ir jālikvidē. Lai nodrošinātu to, ka šis atbalsts patiešām tiek pakāpeniski izbeigts, Vācijai no 2013. gada katru gadu būtu jāiesniedz gada plāni par pakāpenisku tā izbeigšanu.

| (5) | Etilspirta ražošana saskaņā ar monopolu ir ierobežota, un šobrīd tā veido mazāk nekā 10 % no Vācijā saražotā lauksaimnieciskās izcelsmes etilspirta kopapjoma. Ņemot vērā jo īpaši to, ka līdz 2013. gada 31. decembrim visas muitas pārvaldes uzraudzītās spirta rūpnīcas būs iekļāvušās brīvajā tirgū, minētā procentuālā daļa pēc šīs dienas krietni samazināsies. |
| --- | --- |

(5)

Etilspirta ražošana saskaņā ar monopolu ir ierobežota, un šobrīd tā veido mazāk nekā 10 % no Vācijā saražotā lauksaimnieciskās izcelsmes etilspirta kopapjoma. Ņemot vērā jo īpaši to, ka līdz 2013. gada 31. decembrim visas muitas pārvaldes uzraudzītās spirta rūpnīcas būs iekļāvušās brīvajā tirgū, minētā procentuālā daļa pēc šīs dienas krietni samazināsies.

| (6) | Lai nodrošinātu atbalsta piešķiršanas nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu atbalsta piešķiršanas nepārtrauktību, šī regula būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra.

| (7) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1234/2007, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1234/2007,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 182. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Šīs regulas 180. panta otrajā daļā paredzēto atkāpi piemēro tā atbalsta maksājumiem, kuru Vācija piešķir saskaņā ar valstī pastāvošo Vācijas Alkohola monopolu (“monopols”) attiecībā uz produktiem, ko pēc turpmākas pārstrādes monopols tirgo kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) I pielikumā minēto lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu. Minēto atkāpi piemēro tikai līdz 2017. gada 31. decembrim, tā neskar LESD 108. panta 1. punkta un 108. panta 3. punkta pirmā teikuma piemērošanu, un to piemēro, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | kopējā etilspirta ražošana, par kuru saņem atbalstu saskaņā ar monopolu, pakāpeniski samazinās no maksimāli 600 000 hektolitriem 2011. gadā līdz 420 000 hektolitriem 2012. gadā un līdz 240 000 hektolitriem 2013. gadā un laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim var sasniegt ne vairāk kā 60 000 hektolitru gadā, turklāt monopols beidz pastāvēt pēdējā minētajā dienā; |
| --- | --- |

a)

kopējā etilspirta ražošana, par kuru saņem atbalstu saskaņā ar monopolu, pakāpeniski samazinās no maksimāli 600 000 hektolitriem 2011. gadā līdz 420 000 hektolitriem 2012. gadā un līdz 240 000 hektolitriem 2013. gadā un laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim var sasniegt ne vairāk kā 60 000 hektolitru gadā, turklāt monopols beidz pastāvēt pēdējā minētajā dienā;

| b) | lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītu rūpnīcu, kuras saņem atbalstu, produkcija pakāpeniski samazinās no 540 000 hektolitriem 2011. gadā līdz 360 000 hektolitriem 2012. gadā un 180 000 hektolitriem 2013. gadā. Līdz 2013. gada 31. decembrim visas lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītās rūpnīcas izstājas no monopola. Izstājoties no monopola, katra lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītā rūpnīca var saņemt kompensācijas atbalstu EUR 257,50 par vienu nominālo destilācijas tiesību hektolitru, kā definēts piemērojamajos Vācijas tiesību aktos. Šo kompensācijas atbalstu var piešķirt vēlākais 2013. gada 31. decembrī. Taču to var izmaksāt vairākos maksājumos, pēdējo no kuriem veic vēlākais 2017. gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

b)

lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītu rūpnīcu, kuras saņem atbalstu, produkcija pakāpeniski samazinās no 540 000 hektolitriem 2011. gadā līdz 360 000 hektolitriem 2012. gadā un 180 000 hektolitriem 2013. gadā. Līdz 2013. gada 31. decembrim visas lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītās rūpnīcas izstājas no monopola. Izstājoties no monopola, katra lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītā rūpnīca var saņemt kompensācijas atbalstu EUR 257,50 par vienu nominālo destilācijas tiesību hektolitru, kā definēts piemērojamajos Vācijas tiesību aktos. Šo kompensācijas atbalstu var piešķirt vēlākais 2013. gada 31. decembrī. Taču to var izmaksāt vairākos maksājumos, pēdējo no kuriem veic vēlākais 2017. gada 31. decembrī;

| c) | mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcas, destilācijas rūpnīcu izmantotāji un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcas drīkst saņemt monopola piešķirto atbalstu līdz 2017. gada 31. decembrim, ja produkcija, par kuru saņem atbalstu, nepārsniedz 60 000 hektolitru gadā; |
| --- | --- |

c)

mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcas, destilācijas rūpnīcu izmantotāji un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcas drīkst saņemt monopola piešķirto atbalstu līdz 2017. gada 31. decembrim, ja produkcija, par kuru saņem atbalstu, nepārsniedz 60 000 hektolitru gadā;

| d) | kopējā atbalsta summa, ko izmaksā laikposmā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, nepārsniedz EUR 269,9 miljonus, un kopējā atbalsta summa, ko izmaksā laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, nepārsniedz EUR 268 miljonus; un |
| --- | --- |

d)

kopējā atbalsta summa, ko izmaksā laikposmā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, nepārsniedz EUR 269,9 miljonus, un kopējā atbalsta summa, ko izmaksā laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, nepārsniedz EUR 268 miljonus; un

| e) | līdz katra gada 30. jūnijam Vācija iesniedz Komisijai ziņojumu par monopola darbību un saskaņā ar to piešķirto atbalstu iepriekšējā gadā. Komisija nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Turklāt gada ziņojumos, kas iesniedzami laikposmā no 2013. gada līdz 2016. gadam, iekļauj atbalsta sniegšanas pakāpeniskas pārtraukšanas gada plānu nākamajam gadam attiecībā uz mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcām, destilācijas rūpnīcu izmantotājiem un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcām.” |
| --- | --- |

e)

līdz katra gada 30. jūnijam Vācija iesniedz Komisijai ziņojumu par monopola darbību un saskaņā ar to piešķirto atbalstu iepriekšējā gadā. Komisija nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Turklāt gada ziņojumos, kas iesniedzami laikposmā no 2013. gada līdz 2016. gadam, iekļauj atbalsta sniegšanas pakāpeniskas pārtraukšanas gada plānu nākamajam gadam attiecībā uz mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcām, destilācijas rūpnīcu izmantotājiem un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcām.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2010. gada 15. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

O. CHASTEL

---

(1)  2010. gada 15. septembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 23. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 10. decembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

3

---