# Uradni list L 343/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.343.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 343 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5329. december 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.343.slv

Uradni list

Evropske unije

L 343

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5329. december 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sporočilo o začetku veljavnosti Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1256/2010 z dne 17. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Črnem morju | 2 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1257/2010 z dne 20. decembra 2010 o podaljšanju ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 920/2005, za začasno odstopanje od Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti, in Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti za atomsko energijo | 5 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1258/2010 z dne 20. decembra 2010 o določitvi priporočenih cen in proizvodnih cen za Unijo za nekatere ribiške proizvode za ribolovno leto 2011 v skladu z Uredbo (ES) št. 104/2000 | 6 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1259/2010 z dne 20. decembra 2010 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti | 10 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1260/2010 z dne 22. decembra 2010 o objavi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 3846/87 za leto 2011 | 17 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1261/2010 z dne 22. decembra 2010 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije | 57 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1262/2010 z dne 22. decembra 2010 o spremembi uredb (EU) št. 462/2010, (EU) št. 463/2010 in (EU) št. 464/2010 glede končnega datuma javnih razpisov za znižanje carin pri uvozu koruze v Španijo in na Portugalsko ter sirka v Španijo za kvotno leto 2010 ter glede datuma prenehanja veljavnosti navedenih uredb | 76 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/813/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 22. decembra 2010 o spremembi Sklepa ECB/2009/25 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2010 (ECB/2010/32) | 78 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sporočilo o začetku veljavnosti Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko

1

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1256/2010 z dne 17. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Črnem morju

2

*

Uredba Sveta (EU) št. 1257/2010 z dne 20. decembra 2010 o podaljšanju ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 920/2005, za začasno odstopanje od Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti, in Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti za atomsko energijo

5

*

Uredba Sveta (EU) št. 1258/2010 z dne 20. decembra 2010 o določitvi priporočenih cen in proizvodnih cen za Unijo za nekatere ribiške proizvode za ribolovno leto 2011 v skladu z Uredbo (ES) št. 104/2000

6

*

Uredba Sveta (EU) št. 1259/2010 z dne 20. decembra 2010 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti

10

*

Uredba Komisije (EU) št. 1260/2010 z dne 22. decembra 2010 o objavi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 3846/87 za leto 2011

17

*

Uredba Komisije (EU) št. 1261/2010 z dne 22. decembra 2010 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije

57

*

Uredba Komisije (EU) št. 1262/2010 z dne 22. decembra 2010 o spremembi uredb (EU) št. 462/2010, (EU) št. 463/2010 in (EU) št. 464/2010 glede končnega datuma javnih razpisov za znižanje carin pri uvozu koruze v Španijo in na Portugalsko ter sirka v Španijo za kvotno leto 2010 ter glede datuma prenehanja veljavnosti navedenih uredb

76

SKLEPI

2010/813/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 22. decembra 2010 o spremembi Sklepa ECB/2009/25 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2010 (ECB/2010/32)

(ECB/2010/32)

78

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 29.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/1

---

Sporočilo o začetku veljavnosti Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko

Sporazum o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko (1), podpisan 30. novembra 2009 v Bruslju in 15. decembra 2009 v Tokiu, bo začel veljati 2. januarja 2011 v skladu s členom 31 Sporazuma.

---

(1)  UL L 39, 12.2.2010, str. 20.

---

UREDBE

| 29.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/2

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1256/2010

z dne 17. decembra 2010

o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Črnem morju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

| (2) | Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) zahteva, da se vzpostavijo ukrepi, ki urejajo dostop do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih dejavnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) zahteva, da se vzpostavijo ukrepi, ki urejajo dostop do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih dejavnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo.

| (3) | Zato je Svet dolžan sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij, vključno z nekaterimi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, če je to ustrezno. Ribolovne možnosti bi morale biti razdeljene med države članice tako, da se vsaki državi članici zagotovi ustrezna stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribolovno območje in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz Uredbe (ES) št. 2371/2002. |
| --- | --- |

(3)

Zato je Svet dolžan sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij, vključno z nekaterimi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, če je to ustrezno. Ribolovne možnosti bi morale biti razdeljene med države članice tako, da se vsaki državi članici zagotovi ustrezna stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribolovno območje in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz Uredbe (ES) št. 2371/2002.

| (4) | Celotni dovoljeni ulov (TAC) bi moral biti določen na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja in ob upoštevanju tako bioloških kot družbeno-gospodarskih vidikov ter ob zagotavljanju pravične obravnave med ribiškimi sektorji, kako tudi ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(4)

Celotni dovoljeni ulov (TAC) bi moral biti določen na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja in ob upoštevanju tako bioloških kot družbeno-gospodarskih vidikov ter ob zagotavljanju pravične obravnave med ribiškimi sektorji, kako tudi ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi.

| (5) | Uporaba ribolovnih možnosti, kot je določeno v tej uredbi, je predmet Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (2) in zlasti členov 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanji staležev, za katere velja ta uredba. |
| --- | --- |

(5)

Uporaba ribolovnih možnosti, kot je določeno v tej uredbi, je predmet Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (2) in zlasti členov 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanji staležev, za katere velja ta uredba.

| (6) | V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (3) je treba opredeliti staleže, za katere veljajo različni ukrepi, določeni v Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (3) je treba opredeliti staleže, za katere veljajo različni ukrepi, določeni v Uredbi.

| (7) | Da bi se izognili prekinitvi ribiških dejavnosti in zagotovilo preživljanje ribičev v Uniji, je pomembno, da se ta ribolovna območja odprejo s 1. januarjem 2011. Iz razlogov nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po njeni objavi – |
| --- | --- |

(7)

Da bi se izognili prekinitvi ribiških dejavnosti in zagotovilo preživljanje ribičev v Uniji, je pomembno, da se ta ribolovna območja odprejo s 1. januarjem 2011. Iz razlogov nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po njeni objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa ribolovne možnosti za nekatere staleže rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Črnem morju.

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za plovila EU, ki delujejo v Črnem morju.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „GFCM“ pomeni Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju; |
| --- | --- |

(a)

„GFCM“ pomeni Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju;

| (b) | „Črno morje“ pomeni zemljepisno podobmočje GFCM, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/33/2009/2; |
| --- | --- |

(b)

„Črno morje“ pomeni zemljepisno podobmočje GFCM, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/33/2009/2;

| (c) | „plovilo EU“ pomeni ribiško plovilo, ki plove pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

„plovilo EU“ pomeni ribiško plovilo, ki plove pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

| (d) | „celotni dovoljeni ulov (TAC)“ pomeni količino, ki jo je vsako leto mogoče naloviti iz posameznega staleža; |
| --- | --- |

(d)

„celotni dovoljeni ulov (TAC)“ pomeni količino, ki jo je vsako leto mogoče naloviti iz posameznega staleža;

| (e) | „kvota“ pomeni delež celotnega dovoljenega ulova, dodeljenega Uniji, državi članici ali tretji državi. |
| --- | --- |

(e)

„kvota“ pomeni delež celotnega dovoljenega ulova, dodeljenega Uniji, državi članici ali tretji državi.

POGLAVJE II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI

Člen 4

Celotni dovoljeni ulovi in dodelitve

Celotni dovoljeni ulovi, dodelitve teh celotnih dovoljenih ulovov državam članicam in pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, če je to ustrezno, so določeni v Prilogi.

Člen 5

Posebne določbe o dodelitvah

Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določeno v tej uredbi, ne posega v:

| (a) | izmenjave na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002; |
| --- | --- |

(a)

izmenjave na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

| (b) | ponovne dodelitve na podlagi člena 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(b)

ponovne dodelitve na podlagi člena 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (c) | dodatne iztovore, dovoljene na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96; |
| --- | --- |

(c)

dodatne iztovore, dovoljene na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

| (d) | količine, zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96; |
| --- | --- |

(d)

količine, zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

| (e) | odbitke na podlagi členov 37, 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(e)

odbitke na podlagi členov 37, 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 6

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, za katere so ribolovne možnosti določene s to uredbo, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če:

| (a) | so ulove opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali |
| --- | --- |

(a)

so ulove opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali

| (b) | so ulovi sestavljeni iz deleža kvote Unije, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami, in ta kvota Unije ni bila izčrpana. |
| --- | --- |

(b)

so ulovi sestavljeni iz deleža kvote Unije, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami, in ta kvota Unije ni bila izčrpana.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 7

Pošiljanje podatkov

Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 pošljejo Komisiji podatke o iztovoru količin ujetih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2010

Za Svet

Predsednik

S. VANACKERE

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 115, 9.5.1996, str. 3.

3

---

PRILOGA

CELOTNI DOVOLJENI ULOVI, KI SE UPORABLJAJO ZA PLOVILA EU NA OBMOČJIH, KJER OBSTAJAJO OMEJITVE CELOTNIH DOVOLJENIH ULOVOV PO VRSTAH IN OBMOČJIH

V spodnjih preglednicah so določeni celotni dovoljeni ulovi in kvote (v tonah žive teže) po staležih in pogojih, ki so z njimi funkcionalno povezani, če je to ustrezno.

Staleži rib so navedeni po abecednem redu latinskih imen vrst. Za namene te uredbe je v nadaljevanju podana korelacijska preglednica latinskih in splošnih imen:

| Znanstveno ime | Koda Alpha-3 | Splošno ime |
| --- | --- | --- |
| Psetta maxima | TUR | Romb |
| Sprattus sprattus | SPR | Papalina |

Znanstveno ime

Koda Alpha-3

Splošno ime

Psetta maxima

TUR

Romb

Sprattus sprattus

SPR

Papalina

| Vrsta | : | Romb

  Psetta maxima |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Romb

Psetta maxima

| Cona | : | Črno morje
  TUR/F3742C. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Črno morje

TUR/F3742C.

Bolgarija

43,2 (1)

Romunija

43,2 (1)

EU

86,4 (1)

TAC

Ni relevantno

Analitični TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta | : | Papalina

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Papalina

Sprattus sprattus

| Cona | : | Črno morje
  SPR/F3742C |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Črno morje

SPR/F3742C

Bolgarija

8 032,5

Romunija

3 442,5

EU

11 475

TAC

Ni relevantno

Analitični TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

---

(1)  Od 15. aprila do 15. junija 2011 ni dovoljena nobena ribiška dejavnost.

---

| 29.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/5

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1257/2010

z dne 20. decembra 2010

o podaljšanju ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 920/2005, za začasno odstopanje od Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti, in Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti za atomsko energijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 342 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 920/2005 z dne 13. junija 2005 o spremembi Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti, in Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti za atomsko energijo, in o uvedbi ukrepov za začasno odstopanje od teh uredb (1) je bil irskemu jeziku dodeljen status uradnega in delovnega jezika institucij Unije. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 920/2005 z dne 13. junija 2005 o spremembi Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti, in Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti za atomsko energijo, in o uvedbi ukrepov za začasno odstopanje od teh uredb (1) je bil irskemu jeziku dodeljen status uradnega in delovnega jezika institucij Unije.

| (2) | V Uredbi (ES) št. 920/2005 je določeno, da iz praktičnih razlogov in na prehodni osnovi institucije Unije niso zavezane sestaviti vseh aktov, vključno s sodbami Sodišča, v irskem jeziku in jih prevesti vanj, razen uredb, ki jih skupaj sprejmeta Evropski parlament in Svet. Svet mora v roku štirih let od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 920/2005 in zatem vsakih pet let ugotavljati, ali naj se to odstopanje konča. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi (ES) št. 920/2005 je določeno, da iz praktičnih razlogov in na prehodni osnovi institucije Unije niso zavezane sestaviti vseh aktov, vključno s sodbami Sodišča, v irskem jeziku in jih prevesti vanj, razen uredb, ki jih skupaj sprejmeta Evropski parlament in Svet. Svet mora v roku štirih let od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 920/2005 in zatem vsakih pet let ugotavljati, ali naj se to odstopanje konča.

| (3) | Institucije Unije bodo še naprej sprejemale pobude, s katerimi naj bi izboljšali dostop državljanov do informacij o dejavnostih Unije v irskem jeziku. Kljub temu pa so še vedno težave pri zaposlovanju zadostnega števila prevajalcev, pravnikov lingvistov, tolmačev in asistentov za irski jezik. Zaradi tega bi bilo treba odstopanje, določeno na podlagi člena 2 Uredbe (ES) št. 920/2005 podaljšati od 1. januarja 2012 za obdobje petih let – |
| --- | --- |

(3)

Institucije Unije bodo še naprej sprejemale pobude, s katerimi naj bi izboljšali dostop državljanov do informacij o dejavnostih Unije v irskem jeziku. Kljub temu pa so še vedno težave pri zaposlovanju zadostnega števila prevajalcev, pravnikov lingvistov, tolmačev in asistentov za irski jezik. Zaradi tega bi bilo treba odstopanje, določeno na podlagi člena 2 Uredbe (ES) št. 920/2005 podaljšati od 1. januarja 2012 za obdobje petih let –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odstopanje iz prvega odstavka člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 920/2005 se od 1. januarja 2012 podaljša za obdobje petih let.

Ta člen se ne uporablja za uredbe, ki jih skupno sprejmeta Evropski parlament in Svet.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2010

Za Svet

Predsednica

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  UL L 156, 18.6.2005, str. 3.

1

---

| 29.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/6

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1258/2010

z dne 20. decembra 2010

o določitvi priporočenih cen in proizvodnih cen za Unijo za nekatere ribiške proizvode za ribolovno leto 2011 v skladu z Uredbo (ES) št. 104/2000

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi cen. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi cen.

| (2) | Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode ribogojstva (1) zahteva določitev priporočenih cen in proizvodnih cen za Unijo za vsako ribolovno leto, da se določi ravni cen za intervencije na trgu za nekatere ribiške proizvode. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode ribogojstva (1) zahteva določitev priporočenih cen in proizvodnih cen za Unijo za vsako ribolovno leto, da se določi ravni cen za intervencije na trgu za nekatere ribiške proizvode.

| (3) | Svet ima dolžnost določiti priporočene cene za vsakega izmed proizvodov in za skupine proizvodov iz prilog I in II k Uredbi (ES) št. 104/2000 ter proizvodne cene za Unijo za proizvode iz Priloge III k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Svet ima dolžnost določiti priporočene cene za vsakega izmed proizvodov in za skupine proizvodov iz prilog I in II k Uredbi (ES) št. 104/2000 ter proizvodne cene za Unijo za proizvode iz Priloge III k navedeni uredbi.

| (4) | Na podlagi trenutno dosegljivih podatkov o cenah zadevnih proizvodov in meril iz člena 18(2) Uredbe (ES) št. 104/2000 bi bilo treba priporočene cene za ribolovno leto 2011 povišati, ohraniti ali znižati glede na posamezne vrste. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi trenutno dosegljivih podatkov o cenah zadevnih proizvodov in meril iz člena 18(2) Uredbe (ES) št. 104/2000 bi bilo treba priporočene cene za ribolovno leto 2011 povišati, ohraniti ali znižati glede na posamezne vrste.

| (5) | Primerno je določiti proizvodno ceno za Unijo za enega od proizvodov iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 104/2000 in s pretvorbenimi faktorji iz Uredbe Komisije (ES) št. 802/2006 z dne 30. maja 2006 o določitvi pretvorbenih faktorjev za ribe rodov Thunnus in Euthynnus
   (2) izračunati proizvodne cene za Unijo za druge proizvode. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je določiti proizvodno ceno za Unijo za enega od proizvodov iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 104/2000 in s pretvorbenimi faktorji iz Uredbe Komisije (ES) št. 802/2006 z dne 30. maja 2006 o določitvi pretvorbenih faktorjev za ribe rodov Thunnus in Euthynnus
   (2) izračunati proizvodne cene za Unijo za druge proizvode.

| (6) | Na podlagi meril, opredeljenih v prvi in drugi alinei člena 18(2) in členu 26(1) Uredbe (ES) št. 104/2000, bi bilo treba proizvodno ceno za Unijo za ribolovno leto 2011 prilagoditi – |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi meril, opredeljenih v prvi in drugi alinei člena 18(2) in členu 26(1) Uredbe (ES) št. 104/2000, bi bilo treba proizvodno ceno za Unijo za ribolovno leto 2011 prilagoditi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ribolovno leto od 1. januarja do 31. decembra 2011 se priporočene cene iz člena 18(1) Uredbe (ES) št. 104/2000 določijo v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Za ribolovno leto od 1. januarja do 31. decembra 2011 se proizvodne cene za Unijo iz člena 26(1) Uredbe (ES) št. 104/2000 določijo v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2010

Za Svet

Predsednica

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22.

1

(2)  UL L 144, 31.5.2006, str. 15.

2

---

PRILOGA I

| Priloge | Vrsta
  Proizvodi, navedeni v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 104/2000 | Trgovska predstavitev | Priporočena cena
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Sled vrste Clupea harengus |

Priloge

Vrsta

Proizvodi, navedeni v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 104/2000

Trgovska predstavitev

Priporočena cena

(EUR/t)

I

1.

Sled vrste Clupea harengus

Cela riba

274

| 2. | Sardine vrste Sardina pilchardus |
| --- | --- |

2.

Sardine vrste Sardina pilchardus

Cela riba

574

| 3. | Trnež (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Trnež (Squalus acanthias)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

1 090

| 4. | Morska mačka (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Morska mačka (Scyliorhinus spp.)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

704

| 5. | Rdeči okun (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Rdeči okun (Sebastes spp.)

Cela riba

1 212

| 6. | Trska vrste Gadus morhua |
| --- | --- |

6.

Trska vrste Gadus morhua

Cela riba ali brez drobovja z glavo

1 589

| 7. | Saj (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Saj (Pollachius virens)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

799

| 8. | Vahnja (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Vahnja (Melanogrammus aeglefinus)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

956

| 9. | Mol (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Mol (Merlangius merlangus)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

889

| 10. | Leng (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Leng (Molva spp.)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

1 153

| 11. | Skuša vrste Scomber scombrus |
| --- | --- |

11.

Skuša vrste Scomber scombrus

Cela riba

320

| 12. | Skuša vrste Scomber japonicus |
| --- | --- |

12.

Skuša vrste Scomber japonicus

Cela riba

285

| 13. | Sardon (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Sardon (Engraulis spp.)

Cela riba

1 274

| 14. | Morska plošča (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Morska plošča (Pleuronectes platessa)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

od 1.1.2011 do 30.4.2011

1 026

Cela riba ali brez drobovja z glavo

od 1.5.2011 do 31.12.2011

1 425

| 15. | Oslič vrste Merluccius merluccius |
| --- | --- |

15.

Oslič vrste Merluccius merluccius

Cela riba ali brez drobovja z glavo

3 318

| 16. | Krilati rombi (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Krilati rombi (Lepidorhombus spp.)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

2 342

| 17. | Limanda (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Limanda (Limanda limanda)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

803

| 18. | Iverka (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Iverka (Platichthys flesus)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

486

| 19. | Beli tun ali dolgoplavuti tun (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Beli tun ali dolgoplavuti tun (Thunnus alalunga)

Cela riba

2 308

Brez drobovja z glavo

2 437

| 20. | Sipa (Sepia officinalis in Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Sipa (Sepia officinalis in Rossia macrosoma)

Cela

1 781

| 21. | Morska spaka (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Morska spaka (Lophius spp.)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

2 923

Brez glave

6 015

| 22. | Kozica vrste Crangon crangon |
| --- | --- |

22.

Kozica vrste Crangon crangon

Kuhana v vodi

2 423

| 23. | Severna kozica (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Severna kozica (Pandalus borealis)

Kuhana v vodi

6 668

Sveža ali hlajena

1 614

| 24. | Velika rakovica (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Velika rakovica (Cancer pagurus)

Cela

1 676

| 25. | Škamp (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Škamp (Nephrops norvegicus)

Cel

5 119

Repi

3 979

| 26. | Morski list (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Morski list (Solea spp.)

Cela riba ali brez drobovja z glavo

6 843

II

| 1. | Grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides)

Zamrznjene, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

1 916

| 2. | Oslič iz rodu Merluccius spp. |
| --- | --- |

2.

Oslič iz rodu Merluccius spp.

Zamrznjen, cel, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

1 232

Zamrznjen, v filejih, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

1 498

| 3. | Špar (Dentex dentex in Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Špar (Dentex dentex in Pagellus spp.)

Zamrznjen, po delih ali v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

1 447

| 4. | Mečarica (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Mečarica (Xiphias gladius)

Zamrznjena, cela, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

4 058

| 5. | Sipa (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Sipa (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti)

Zamrznjena, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

1 915

| 6. | Hobotnice (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Hobotnice (Octopus spp.)

Zamrznjena, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

2 161

| 7. | Ligenj (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Ligenj (Loligo spp.)

Zamrznjen, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

1 173

| 8. | Ligenj (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Ligenj (Ommastrephes sagittatus)

Zamrznjen, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

961

| 9. | Illex argentinus |
| --- | --- |

9.

Zamrznjen, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

873

| 10. | Kozica iz družine Penaeidae |
| --- | --- |

10.

Kozica iz družine Penaeidae

| — | kozica vrste Parapenaeus longirostris |
| --- | --- |

—

kozica vrste Parapenaeus longirostris

Zamrznjena, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

4 072

| — | druge vrste iz družine Penaeidae |
| --- | --- |

—

druge vrste iz družine Penaeidae

Zamrznjene, v originalni embalaži, ki vsebuje enake proizvode

7 813

---

PRILOGA II

| Vrsta
  Proizvodi, navedeni v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 104/2000 | Teža | Trgovske specifikacije | Proizvodna cena za Unijo
  (EUR/tono) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rumenoplavuti tun (Thunnus albacares) | s težo več kot 10 kg po kosu | cel | 1 200 |
| brez škrg in brez drobovja | |
| drugo | |
| ki ne tehta več kot 10 kg po kosu | cel | |
| brez škrg in brez drobovja | |
| drugo | |
| Beli tun (Thunnus alalunga) | s težo več kot 10 kg po kosu | cel | |
| brez škrg in brez drobovja | |
| drugo | |
| ki ne tehta več kot 10 kg po kosu | cel | |
| brez škrg in brez drobovja | |
| drugo | |
| Črtasti tun (Katsuwonus pelamis) | | cel | |
| | brez škrg in brez drobovja | |
| | drugo | |
| Tun (Thunnus thynnus) | | cel | |
| | brez škrg in brez drobovja | |
| | drugo | |
| Druge vrste iz rodov Thunnus in Euthynnus | | cel | |
| | brez škrg in brez drobovja | |
| | drugo | |

Vrsta

Proizvodi, navedeni v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 104/2000

Teža

Trgovske specifikacije

Proizvodna cena za Unijo

(EUR/tono)

Rumenoplavuti tun (Thunnus albacares)

s težo več kot 10 kg po kosu

cel

1 200

brez škrg in brez drobovja

drugo

ki ne tehta več kot 10 kg po kosu

cel

brez škrg in brez drobovja

drugo

Beli tun (Thunnus alalunga)

s težo več kot 10 kg po kosu

cel

brez škrg in brez drobovja

drugo

ki ne tehta več kot 10 kg po kosu

cel

brez škrg in brez drobovja

drugo

Črtasti tun (Katsuwonus pelamis)

cel

brez škrg in brez drobovja

drugo

Tun (Thunnus thynnus)

cel

brez škrg in brez drobovja

drugo

Druge vrste iz rodov Thunnus in Euthynnus

cel

brez škrg in brez drobovja

drugo

---

| 29.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/10

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1259/2010

z dne 20. decembra 2010

o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 81(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/405/EU z dne 12. julija 2010 o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (1),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija si je zastavila cilj ohranjanja in razvijanja območja svobode, varnosti in pravice, v katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Za postopno vzpostavitev takšnega območja mora Unija sprejeti ukrepe na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi elementi, zlasti če je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(1)

Unija si je zastavila cilj ohranjanja in razvijanja območja svobode, varnosti in pravice, v katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Za postopno vzpostavitev takšnega območja mora Unija sprejeti ukrepe na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi elementi, zlasti če je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga.

| (2) | V skladu s členom 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije med te ukrepe spadajo tudi ukrepi, katerih cilj je zagotoviti združljivost predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije med te ukrepe spadajo tudi ukrepi, katerih cilj je zagotoviti združljivost predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov.

| (3) | Komisija je 14. marca 2005 sprejela zeleno knjigo o pravu, ki se uporablja in sodni pristojnosti v zadevah, povezanih z razvezo zakonske zveze. S tem se je začelo obsežno javno posvetovanje o možnih rešitvah za težave, ki bi lahko nastale v sedanjih razmerah. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 14. marca 2005 sprejela zeleno knjigo o pravu, ki se uporablja in sodni pristojnosti v zadevah, povezanih z razvezo zakonske zveze. S tem se je začelo obsežno javno posvetovanje o možnih rešitvah za težave, ki bi lahko nastale v sedanjih razmerah.

| (4) | Komisija je 17. julija 2006 predlagala spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 (2) glede sodne pristojnosti in uvedbe pravil v zvezi s pravom, ki se uporablja v zakonskih sporih. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 17. julija 2006 predlagala spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 (2) glede sodne pristojnosti in uvedbe pravil v zvezi s pravom, ki se uporablja v zakonskih sporih.

| (5) | Svet je na zasedanju v Luksemburgu 5. in 6. junija 2008 ugotovil, da soglasja o predlogu ni in da ga zaradi nepremostljivih težav ne bo mogoče doseči ne takoj ne v bližnji prihodnosti. Ugotovil je tudi, da ciljev tega predloga z uporabo ustreznih določb Pogodb ne bo mogoče uresničiti v razumnem času. |
| --- | --- |

(5)

Svet je na zasedanju v Luksemburgu 5. in 6. junija 2008 ugotovil, da soglasja o predlogu ni in da ga zaradi nepremostljivih težav ne bo mogoče doseči ne takoj ne v bližnji prihodnosti. Ugotovil je tudi, da ciljev tega predloga z uporabo ustreznih določb Pogodb ne bo mogoče uresničiti v razumnem času.

| (6) | Belgija, Bolgarija, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Luksemburg, Madžarska, Malta, Avstrija, Portugalska, Romunija in Slovenija so Komisiji nato poslale prošnjo, v kateri so sporočile, da nameravajo vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja v zakonskih sporih. Grčija je 3. marca 2010 svojo prošnjo umaknila. |
| --- | --- |

(6)

Belgija, Bolgarija, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Luksemburg, Madžarska, Malta, Avstrija, Portugalska, Romunija in Slovenija so Komisiji nato poslale prošnjo, v kateri so sporočile, da nameravajo vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja v zakonskih sporih. Grčija je 3. marca 2010 svojo prošnjo umaknila.

| (7) | Svet je 12. julija 2010 sprejel Sklep 2010/405/EU o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Svet je 12. julija 2010 sprejel Sklep 2010/405/EU o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti.

| (8) | V skladu s členom 328(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko v okrepljeno sodelovanje ob vzpostavitvi vključi vsaka država članica, ki izpolnjuje morebitne pogoje za sodelovanje, določene v sklepu o odobritvi. Vanj se lahko vključi tudi kadar koli pozneje, ob upoštevanju navedenih pogojev in v tem okviru že sprejetih aktov. Komisija in države članice, ki že sodelujejo v okrepljenem sodelovanju, zagotovijo, da se spodbudi sodelovanje čim več držav članic. Ta uredba bi morala biti v celoti zavezujoča in bi jo bilo treba neposredno uporabljati samo v sodelujočih državah članicah v skladu s Pogodbama. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 328(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko v okrepljeno sodelovanje ob vzpostavitvi vključi vsaka država članica, ki izpolnjuje morebitne pogoje za sodelovanje, določene v sklepu o odobritvi. Vanj se lahko vključi tudi kadar koli pozneje, ob upoštevanju navedenih pogojev in v tem okviru že sprejetih aktov. Komisija in države članice, ki že sodelujejo v okrepljenem sodelovanju, zagotovijo, da se spodbudi sodelovanje čim več držav članic. Ta uredba bi morala biti v celoti zavezujoča in bi jo bilo treba neposredno uporabljati samo v sodelujočih državah članicah v skladu s Pogodbama.

| (9) | S to uredbo bi bilo treba oblikovati jasen in celovit pravni okvir na področju prava, ki se uporablja za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti v sodelujočih državah članicah, državljanom zagotoviti ustrezne rešitve glede pravne varnosti, predvidljivosti in prilagodljivosti, ter preprečiti primere, v katerih bi eden od zakoncev vložil tožbo za razvezo zakonske zveze pred drugim z namenom, da bi si zagotovil postopek v skladu s pravom, ki je po njegovem mnenju z vidika njegovih interesov ugodnejše. |
| --- | --- |

(9)

S to uredbo bi bilo treba oblikovati jasen in celovit pravni okvir na področju prava, ki se uporablja za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti v sodelujočih državah članicah, državljanom zagotoviti ustrezne rešitve glede pravne varnosti, predvidljivosti in prilagodljivosti, ter preprečiti primere, v katerih bi eden od zakoncev vložil tožbo za razvezo zakonske zveze pred drugim z namenom, da bi si zagotovil postopek v skladu s pravom, ki je po njegovem mnenju z vidika njegovih interesov ugodnejše.

| (10) | Vsebinsko področje uporabe te uredbe in njene določbe bi morali biti skladni z Uredbo (ES) št. 2201/2003. Vendar se ta uredba ne bi smela uporabljati za razveljavitev zakonske zveze.
  Ta uredba bi se morala uporabljati le za primere razpadlih ali razrahljanih zakonskih vezi. Za razloge za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti bi se moralo uporabljati pravo, ki ga določajo kolizijska pravila iz te uredbe.
  Predhodna vprašanja, kot sta pravna sposobnost in veljavnost zakonske zveze, ter vprašanja, kot so premoženjske posledice razveze zakonske zveze ali prenehanja življenjske skupnosti, ime, starševska odgovornost, preživninske obveznosti ali drugi morebitni pomožni ukrepi, bi morala določati kolizijska pravila, ki se uporabljajo v sodelujoči zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(10)

Vsebinsko področje uporabe te uredbe in njene določbe bi morali biti skladni z Uredbo (ES) št. 2201/2003. Vendar se ta uredba ne bi smela uporabljati za razveljavitev zakonske zveze.

Ta uredba bi se morala uporabljati le za primere razpadlih ali razrahljanih zakonskih vezi. Za razloge za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti bi se moralo uporabljati pravo, ki ga določajo kolizijska pravila iz te uredbe.

Predhodna vprašanja, kot sta pravna sposobnost in veljavnost zakonske zveze, ter vprašanja, kot so premoženjske posledice razveze zakonske zveze ali prenehanja življenjske skupnosti, ime, starševska odgovornost, preživninske obveznosti ali drugi morebitni pomožni ukrepi, bi morala določati kolizijska pravila, ki se uporabljajo v sodelujoči zadevni državi članici.

| (11) | Za jasno določitev teritorialnega področja uporabe te uredbe je treba navesti države članice, vključene v okrepljeno sodelovanje. |
| --- | --- |

(11)

Za jasno določitev teritorialnega področja uporabe te uredbe je treba navesti države članice, vključene v okrepljeno sodelovanje.

| (12) | Obstajati bi morala možnost univerzalne uporabe te uredbe, kar pomeni, da bi enotna kolizijska pravila omogočala določitev prava sodelujoče države članice, prava države članice, ki ne sodeluje ali prava države, ki ni članica Evropske unije. |
| --- | --- |

(12)

Obstajati bi morala možnost univerzalne uporabe te uredbe, kar pomeni, da bi enotna kolizijska pravila omogočala določitev prava sodelujoče države članice, prava države članice, ki ne sodeluje ali prava države, ki ni članica Evropske unije.

| (13) | To uredbo bi bilo treba uporabljati ne glede na vrsto sodišča, ki mu je zadeva predložena. Po potrebi bi bilo treba šteti, da se je pred sodiščem začel postopek v skladu z Uredbo (ES) št. 2201/2003. |
| --- | --- |

(13)

To uredbo bi bilo treba uporabljati ne glede na vrsto sodišča, ki mu je zadeva predložena. Po potrebi bi bilo treba šteti, da se je pred sodiščem začel postopek v skladu z Uredbo (ES) št. 2201/2003.

| (14) | Da bi zakoncema omogočili svobodno izbiro prava, ki se uporablja in s katerim sta tesno povezana ali, če nimata možnosti izbire, da se to pravo uporablja za njuno razvezo zakonske zveze ali prenehanje življenjske skupnosti, bi bilo treba to pravo uporabljati tudi, če to ni pravo sodelujoče države članice. Kadar se določi pravo druge države članice, bi lahko mreža, ustanovljena s Sklepom Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (3), sodiščem dajala informacije glede vsebine tujega prava. |
| --- | --- |

(14)

Da bi zakoncema omogočili svobodno izbiro prava, ki se uporablja in s katerim sta tesno povezana ali, če nimata možnosti izbire, da se to pravo uporablja za njuno razvezo zakonske zveze ali prenehanje življenjske skupnosti, bi bilo treba to pravo uporabljati tudi, če to ni pravo sodelujoče države članice. Kadar se določi pravo druge države članice, bi lahko mreža, ustanovljena s Sklepom Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (3), sodiščem dajala informacije glede vsebine tujega prava.

| (15) | Zaradi vse večje mobilnosti državljanov je potrebna večja prožnost in hkrati tudi večja pravna varnost. Za dosego tega cilja bi morala ta uredba strankam v zadevah v zvezi z razvezo zakonske zveze in prenehanjem življenjske skupnosti zagotoviti večjo avtonomnost, in sicer tako, da bi jim do neke mere omogočala izbiro prava, ki bi se naj uporabilo za razvezo zakonske zveze ali prenehanje življenjske skupnosti. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi vse večje mobilnosti državljanov je potrebna večja prožnost in hkrati tudi večja pravna varnost. Za dosego tega cilja bi morala ta uredba strankam v zadevah v zvezi z razvezo zakonske zveze in prenehanjem življenjske skupnosti zagotoviti večjo avtonomnost, in sicer tako, da bi jim do neke mere omogočala izbiro prava, ki bi se naj uporabilo za razvezo zakonske zveze ali prenehanje življenjske skupnosti.

| (16) | Zakonca bi morala imeti možnost, da kot pravo, ki se uporabi za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti, izbereta pravo države, s katero imata posebne vezi, ali pravo sodišča, pred katerim poteka postopek. Pravo, ki ga izbereta zakonca, mora biti skladno s temeljnimi pravicami, ki so priznane s Pogodbama in z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(16)

Zakonca bi morala imeti možnost, da kot pravo, ki se uporabi za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti, izbereta pravo države, s katero imata posebne vezi, ali pravo sodišča, pred katerim poteka postopek. Pravo, ki ga izbereta zakonca, mora biti skladno s temeljnimi pravicami, ki so priznane s Pogodbama in z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (17) | Preden se določi pravo, ki se uporablja, je pomembno, da imata zakonca dostop do najnovejših informacij glede bistvenih vidikov nacionalne zakonodaje in prava Unije ter postopkov na področju razveze zakonske zveze in prenehanja življenjske skupnosti. Da se zagotovi dostop do ustreznih in kakovostnih informacij, jih Komisija redno posodablja na spletnem informacijskem sistemu za javnost, ki je bil vzpostavljen s Sklepom Sveta 2001/470/ES. |
| --- | --- |

(17)

Preden se določi pravo, ki se uporablja, je pomembno, da imata zakonca dostop do najnovejših informacij glede bistvenih vidikov nacionalne zakonodaje in prava Unije ter postopkov na področju razveze zakonske zveze in prenehanja življenjske skupnosti. Da se zagotovi dostop do ustreznih in kakovostnih informacij, jih Komisija redno posodablja na spletnem informacijskem sistemu za javnost, ki je bil vzpostavljen s Sklepom Sveta 2001/470/ES.

| (18) | Seznanitev obeh zakoncev o možnosti izbire je temeljno načelo te uredbe. Vsak zakonec bi moral natančno vedeti, kakšne so pravne in socialne posledice izbire prava, ki se uporablja. Možnost, da se zakonca sporazumno dogovorita o pravu, ki se uporablja, ne bi smelo posegati v njune pravice in enake možnosti. Zato bi se morali sodniki iz sodelujočih držav članic zavedati pomena seznanitve zakoncev o možnostih izbire v zvezi s pravnimi posledicami sklenjenega dogovora o izbiri prava. |
| --- | --- |

(18)

Seznanitev obeh zakoncev o možnosti izbire je temeljno načelo te uredbe. Vsak zakonec bi moral natančno vedeti, kakšne so pravne in socialne posledice izbire prava, ki se uporablja. Možnost, da se zakonca sporazumno dogovorita o pravu, ki se uporablja, ne bi smelo posegati v njune pravice in enake možnosti. Zato bi se morali sodniki iz sodelujočih držav članic zavedati pomena seznanitve zakoncev o možnostih izbire v zvezi s pravnimi posledicami sklenjenega dogovora o izbiri prava.

| (19) | Določiti je treba pravila o materialni in formalni veljavnosti, da bi se omogočila lažja seznanitev zakoncev o možnostih izbire in zagotovilo spoštovanje njunega soglasja, s čimer se zagotovita pravna varnost in boljši dostop do sodstva. Na področju formalne veljavnosti bi bilo treba uvesti določena jamstva, s katerimi bi se zagotovilo zavedanje zakoncev o posledicah svoje izbire. Stranki bi morali dogovor o izbiri prava, ki se uporabi, skleniti v pisni obliki z datumom in podpisom. Če pa so v pravu sodelujoče države članice, v kateri imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče, določena dodatna formalna pravila, bi bilo treba uporabiti ta pravila. Taka dodatna formalna pravila lahko na primer obstajajo v sodelujoči državi članici, kjer je dogovor vključen v pogodbo o ureditvi premoženjskopravnih razmerij med zakoncema. Če imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče v različnih sodelujočih državah članicah, ki imajo različna formalna pravila, bi zadoščalo upoštevanje formalnih pravil ene od teh držav. Če ima le eden od zakoncev ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče v sodelujoči državi članici, ki ima določena dodatna formalna pravila, bi bilo treba uporabiti ta pravila. |
| --- | --- |

(19)

Določiti je treba pravila o materialni in formalni veljavnosti, da bi se omogočila lažja seznanitev zakoncev o možnostih izbire in zagotovilo spoštovanje njunega soglasja, s čimer se zagotovita pravna varnost in boljši dostop do sodstva. Na področju formalne veljavnosti bi bilo treba uvesti določena jamstva, s katerimi bi se zagotovilo zavedanje zakoncev o posledicah svoje izbire. Stranki bi morali dogovor o izbiri prava, ki se uporabi, skleniti v pisni obliki z datumom in podpisom. Če pa so v pravu sodelujoče države članice, v kateri imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče, določena dodatna formalna pravila, bi bilo treba uporabiti ta pravila. Taka dodatna formalna pravila lahko na primer obstajajo v sodelujoči državi članici, kjer je dogovor vključen v pogodbo o ureditvi premoženjskopravnih razmerij med zakoncema. Če imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče v različnih sodelujočih državah članicah, ki imajo različna formalna pravila, bi zadoščalo upoštevanje formalnih pravil ene od teh držav. Če ima le eden od zakoncev ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče v sodelujoči državi članici, ki ima določena dodatna formalna pravila, bi bilo treba uporabiti ta pravila.

| (20) | Dogovor o določitvi prava, ki se uporabi, bi moralo biti mogoče skleniti in spremeniti najpozneje do začetka postopka pred sodiščem, ki začne postopek, pa tudi med postopkom, če to dopušča pravo sodišča, pred katerim poteka postopek. V tem primeru bi moralo zadostovati, da tovrstni dogovor evidentira sodišče v skladu s svojim pravom. |
| --- | --- |

(20)

Dogovor o določitvi prava, ki se uporabi, bi moralo biti mogoče skleniti in spremeniti najpozneje do začetka postopka pred sodiščem, ki začne postopek, pa tudi med postopkom, če to dopušča pravo sodišča, pred katerim poteka postopek. V tem primeru bi moralo zadostovati, da tovrstni dogovor evidentira sodišče v skladu s svojim pravom.

| (21) | V primerih, ko pravo, ki se uporablja, ni izbrano, in zaradi zagotavljanja pravne varnosti in predvidljivosti, pa tudi preprečevanja primerov, ko bi eden od zakoncev vložil tožbo za razvezo zakonske zveze pred drugim, da bi si tako zagotovil, da bo postopek potekal v skladu s tistim pravom, ki je po njegovem mnenju z vidika njegovih interesov ugodnejše, bi morala ta uredba določiti usklajena kolizijska pravila na podlagi različnih naveznih okoliščin, ki temeljijo na obstoju tesne povezave med zakoncema in zadevnim pravom. Takšne navezne okoliščine bi bilo treba izbrati zato, da se zagotovi, da postopki glede razveze zakonske zveze ali prenehanja življenjske skupnosti potekajo v skladu s pravom države, s katero sta zakonca tesno povezana. |
| --- | --- |

(21)

V primerih, ko pravo, ki se uporablja, ni izbrano, in zaradi zagotavljanja pravne varnosti in predvidljivosti, pa tudi preprečevanja primerov, ko bi eden od zakoncev vložil tožbo za razvezo zakonske zveze pred drugim, da bi si tako zagotovil, da bo postopek potekal v skladu s tistim pravom, ki je po njegovem mnenju z vidika njegovih interesov ugodnejše, bi morala ta uredba določiti usklajena kolizijska pravila na podlagi različnih naveznih okoliščin, ki temeljijo na obstoju tesne povezave med zakoncema in zadevnim pravom. Takšne navezne okoliščine bi bilo treba izbrati zato, da se zagotovi, da postopki glede razveze zakonske zveze ali prenehanja življenjske skupnosti potekajo v skladu s pravom države, s katero sta zakonca tesno povezana.

| (22) | Kadar se v tej uredbi v zvezi z uporabo prava države kot navezna okoliščina navaja državljanstvo, naj bi se vprašanje, kako obravnavati primere večkratnega državljanstva, reševalo v skladu z nacionalnim pravom, ob popolnem spoštovanju splošnih načel Evropske unije. |
| --- | --- |

(22)

Kadar se v tej uredbi v zvezi z uporabo prava države kot navezna okoliščina navaja državljanstvo, naj bi se vprašanje, kako obravnavati primere večkratnega državljanstva, reševalo v skladu z nacionalnim pravom, ob popolnem spoštovanju splošnih načel Evropske unije.

| (23) | Če se pred sodiščem začne postopek, s katerim bi se prenehanje življenjske skupnosti spremenilo v razvezo zakonske zveze, in če pravo, ki se uporablja, ne bi bilo izbrano, bi bilo treba za razvezo zakonske zveze uporabiti pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti. Takšna kontinuiteta bi strankam zagotovila predvidljivost in okrepila pravno varnost. Če v pravu, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, ni predvidena sprememba prenehanja življenjske skupnosti v razvezo zakonske zveze, bi morala za razvezo zakonske zveze veljati kolizijska pravila, ki se uporabljajo, kadar pravo ni izbrano. To zakoncema ne bi smelo preprečevati, da bi zaprosila za razvezo zakonske zveze na podlagi drugih pravil iz te uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Če se pred sodiščem začne postopek, s katerim bi se prenehanje življenjske skupnosti spremenilo v razvezo zakonske zveze, in če pravo, ki se uporablja, ne bi bilo izbrano, bi bilo treba za razvezo zakonske zveze uporabiti pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti. Takšna kontinuiteta bi strankam zagotovila predvidljivost in okrepila pravno varnost. Če v pravu, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, ni predvidena sprememba prenehanja življenjske skupnosti v razvezo zakonske zveze, bi morala za razvezo zakonske zveze veljati kolizijska pravila, ki se uporabljajo, kadar pravo ni izbrano. To zakoncema ne bi smelo preprečevati, da bi zaprosila za razvezo zakonske zveze na podlagi drugih pravil iz te uredbe.

| (24) | V določenih primerih, kadar pravo, ki se uporablja, bodisi ne predvideva razveze zakonske zveze bodisi enemu od zakoncev zaradi spola ne daje enakih možnosti za razvezo zakonske zveze ali prenehanje življenjske skupnosti, bi se moralo vseeno uporabljati pravo sodišča, pred katerim bi se začel postopek. Vendar to ne bi smelo posegati v klavzulo o javnem redu. |
| --- | --- |

(24)

V določenih primerih, kadar pravo, ki se uporablja, bodisi ne predvideva razveze zakonske zveze bodisi enemu od zakoncev zaradi spola ne daje enakih možnosti za razvezo zakonske zveze ali prenehanje življenjske skupnosti, bi se moralo vseeno uporabljati pravo sodišča, pred katerim bi se začel postopek. Vendar to ne bi smelo posegati v klavzulo o javnem redu.

| (25) | Zaradi upoštevanja javnega interesa bi morala imeti sodišča sodelujočih držav članic možnost, da v izjemnih okoliščinah zavrnejo uporabo določbe tujega prava, kadar bi bila njena uporaba v določenem primeru očitno v nasprotju z javnim redom države, v kateri je sodišče, pred katerim se začne postopek. Vendar sodišča ne bi smela imeti možnosti, da z uporabo izjeme zaradi javnega reda ne upoštevajo določbe prava druge države, kadar bi bilo takšno ravnanje v nasprotju z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo. |
| --- | --- |

(25)

Zaradi upoštevanja javnega interesa bi morala imeti sodišča sodelujočih držav članic možnost, da v izjemnih okoliščinah zavrnejo uporabo določbe tujega prava, kadar bi bila njena uporaba v določenem primeru očitno v nasprotju z javnim redom države, v kateri je sodišče, pred katerim se začne postopek. Vendar sodišča ne bi smela imeti možnosti, da z uporabo izjeme zaradi javnega reda ne upoštevajo določbe prava druge države, kadar bi bilo takšno ravnanje v nasprotju z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo.

| (26) | Če je v Uredbi navedeno dejstvo, da v pravu sodelujoče države članice, pred katere sodiščem se je začel postopek, ni predvidena razveza zakonske zveze, bi bilo to treba razlagati tako, da pravo te države članice ne pozna instituta razveze zakonske zveze. V tem primeru sodišče ne bi smelo biti dolžno izreči razvezo zakonske zveze na podlagi te uredbe.
  Če je v Uredbi navedeno dejstvo, da po pravu sodelujoče države članice, pred katere sodiščem se je začel postopek, zadevna zakonska zveza za namene postopka razveze ni veljavna, bi bilo to treba med drugim razlagati tako, da ta zakonska zveza po pravu te države članice ne obstaja. V tem primeru sodišče ne bi smelo biti dolžno izreči razvezo zakonske zveze ali prenehanja življenjske skupnosti na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Če je v Uredbi navedeno dejstvo, da v pravu sodelujoče države članice, pred katere sodiščem se je začel postopek, ni predvidena razveza zakonske zveze, bi bilo to treba razlagati tako, da pravo te države članice ne pozna instituta razveze zakonske zveze. V tem primeru sodišče ne bi smelo biti dolžno izreči razvezo zakonske zveze na podlagi te uredbe.

Če je v Uredbi navedeno dejstvo, da po pravu sodelujoče države članice, pred katere sodiščem se je začel postopek, zadevna zakonska zveza za namene postopka razveze ni veljavna, bi bilo to treba med drugim razlagati tako, da ta zakonska zveza po pravu te države članice ne obstaja. V tem primeru sodišče ne bi smelo biti dolžno izreči razvezo zakonske zveze ali prenehanja življenjske skupnosti na podlagi te uredbe.

| (27) | Ker imajo države in sodelujoče države članice dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, bi bilo treba določiti, kako se določbe te uredbe uporabljajo na različnih ozemeljskih enotah in za različne kategorije oseb v teh državah in sodelujočih državah članicah. |
| --- | --- |

(27)

Ker imajo države in sodelujoče države članice dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, bi bilo treba določiti, kako se določbe te uredbe uporabljajo na različnih ozemeljskih enotah in za različne kategorije oseb v teh državah in sodelujočih državah članicah.

| (28) | Če pravila za določitev prava, ki se uporablja, ne obstajajo, bi morali stranki, ki izbereta pravo države, katere državljan je ena ali druga stranka, hkrati navesti ozemeljsko enoto, katere pravo sta izbrali, če je zadevna država razdeljena na več ozemeljskih enot, ki imajo lastne pravne sisteme ali sklope pravil glede razveze zakonske zveze. |
| --- | --- |

(28)

Če pravila za določitev prava, ki se uporablja, ne obstajajo, bi morali stranki, ki izbereta pravo države, katere državljan je ena ali druga stranka, hkrati navesti ozemeljsko enoto, katere pravo sta izbrali, če je zadevna država razdeljena na več ozemeljskih enot, ki imajo lastne pravne sisteme ali sklope pravil glede razveze zakonske zveze.

| (29) | Ker države članice z enostranskim ukrepanjem v postopkih v zakonskih sporih z mednarodnim elementom ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, namreč okrepiti pravno varnost in povečati predvidljivost in prilagodljivost ter s tem poenostaviti prost pretok oseb po Evropski uniji, bi jih bilo zaradi obsega in učinkov te uredbe torej lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe za okrepljeno sodelovanje teh držav članic, kadar je to primerno, v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(29)

Ker države članice z enostranskim ukrepanjem v postopkih v zakonskih sporih z mednarodnim elementom ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, namreč okrepiti pravno varnost in povečati predvidljivost in prilagodljivost ter s tem poenostaviti prost pretok oseb po Evropski uniji, bi jih bilo zaradi obsega in učinkov te uredbe torej lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe za okrepljeno sodelovanje teh držav članic, kadar je to primerno, v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego teh ciljev.

| (30) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členu 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Sodišča v sodelujočih državah članicah bi morala uporabljati to uredbo ob upoštevanju teh pravic in načel – |
| --- | --- |

(30)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členu 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Sodišča v sodelujočih državah članicah bi morala uporabljati to uredbo ob upoštevanju teh pravic in načel –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE, RAZMERJE DO UREDBE (ES) 2201/2003, OPREDELITVI IN NAČELO UNIVERZALNOSTI

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja v primeru kolizije zakonov pri razvezi zakonske zveze in prenehanju življenjske skupnosti.

2.   Ta uredba se ne uporablja za naslednje zadeve, tudi če se obravnavajo kot predhodno vprašanje v okviru razveze zakonske zveze ali prenehanja življenjske skupnosti:

| (a) | pravno sposobnost fizičnih oseb; |
| --- | --- |

(a)

pravno sposobnost fizičnih oseb;

| (b) | obstoj, veljavnost ali priznanje zakonske zveze; |
| --- | --- |

(b)

obstoj, veljavnost ali priznanje zakonske zveze;

| (c) | razveljavitev zakonske zveze; |
| --- | --- |

(c)

razveljavitev zakonske zveze;

| (d) | priimke zakoncev; |
| --- | --- |

(d)

priimke zakoncev;

| (e) | premoženjske posledice zakonske zveze; |
| --- | --- |

(e)

premoženjske posledice zakonske zveze;

| (f) | starševsko odgovornost; |
| --- | --- |

(f)

starševsko odgovornost;

| (g) | preživninske obveznosti; |
| --- | --- |

(g)

preživninske obveznosti;

| (h) | sklade ali dedovanje. |
| --- | --- |

(h)

sklade ali dedovanje.

Člen 2

Razmerje do Uredbe (ES) št. 2201/2003

Uporaba te uredbe ne vpliva na uporabo Uredbe (ES) št. 2201/2003.

Člen 3

Opredelitvi

Za namene te uredbe je:

| 1. | „sodelujoča država članica“ država članica, ki je vključena v okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti, na podlagi Sklepa Sveta 2010/405/EU z dne 12. julija 2010 o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, ali na podlagi sklepa sprejetega v skladu z drugim ali tretjim pododstavkom člena 331(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

„sodelujoča država članica“ država članica, ki je vključena v okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti, na podlagi Sklepa Sveta 2010/405/EU z dne 12. julija 2010 o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, ali na podlagi sklepa sprejetega v skladu z drugim ali tretjim pododstavkom člena 331(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 2. | „sodišče“ vsak organ sodelujočih držav članic s sodno pristojnostjo za zadeve s področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

2.

„sodišče“ vsak organ sodelujočih držav članic s sodno pristojnostjo za zadeve s področja uporabe te uredbe.

Člen 4

Načelo univerzalnosti

Pravo, določeno v skladu s to uredbo, se uporablja ne glede na to, ali je pravo sodelujoče države članice ali ne.

POGLAVJE II

ENOTNA PRAVILA O PRAVU, KI SE UPORABI V PRIMERU RAZVEZE ZAKONSKE ZVEZE IN PRENEHANJA ŽIVLJENJSKE SKUPNOSTI

Člen 5

Stranki izbereta pravo, ki se uporabi

1.   Zakonca se lahko dogovorita o določitvi prava, ki se uporabi za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti, pod pogojem, da je to eno od naslednjega:

| (a) | pravo države, v kateri imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče, ali |
| --- | --- |

(a)

pravo države, v kateri imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče, ali

| (b) | pravo države, v kateri sta zakonca nazadnje imela običajno prebivališče, če eden od njiju ob sklenitvi dogovora tam še vedno prebiva, ali |
| --- | --- |

(b)

pravo države, v kateri sta zakonca nazadnje imela običajno prebivališče, če eden od njiju ob sklenitvi dogovora tam še vedno prebiva, ali

| (c) | pravo države, katere državljan je eden ali drugi zakonec ob sklenitvi dogovora, ali |
| --- | --- |

(c)

pravo države, katere državljan je eden ali drugi zakonec ob sklenitvi dogovora, ali

| (d) | pravo sodišča, pred katerim poteka postopek. |
| --- | --- |

(d)

pravo sodišča, pred katerim poteka postopek.

2.   Brez poseganja v odstavek 3 se dogovor o pravu, ki se uporabi, lahko sklene in spremeni kadar koli, vendar najpozneje ob začetku postopka pred sodiščem.

3.   Zakonca lahko pravo, ki naj ga uporabi sodišče, izbereta tudi med postopkom, če to dopušča pravo sodišča, pred katerim poteka postopek. V tem primeru sodišče pred katerim poteka postopek, to izbiro evidentira v skladu s svojim pravom.

Člen 6

Soglasje in materialna veljavnost

1.   Sklenitev in veljavnost dogovora o izbiri prava ali veljavnost njegovih določb se presoja po pravu, ki bi se uporabljalo po tej uredbi, če bi dogovor ali njegove določbe bile veljavne.

2.   Kljub temu se lahko zakonec, kadar zatrjuje, da ni soglašal, sklicuje na pravo države, v kateri ima običajno prebivališče ob začetku postopka pred sodiščem, če je iz okoliščin mogoče sklepati, da učinka njegovega ravnanja ni primerno presojati po pravu iz odstavka 1.

Člen 7

Formalna veljavnost

1.   Dogovor iz člena 5(1) in (2) se sklene v pisni obliki, z datumom in podpisom obeh zakoncev. Vsa elektronska sporočila, ki zagotavljajo trajen zapis dogovora, se štejejo za enakovredna pisni obliki.

2.   Vendar če so s pravom sodelujoče države članice, v kateri imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče, za takšne dogovore določene dodatne formalne zahteve, veljajo te zahteve.

3.   Če imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče v različnih sodelujočih državah članicah in če pravo teh držav določa različne formalne zahteve, je dogovor formalno veljaven, če izpolnjuje zahteve po enem ali drugem pravu.

4.   Če ima le eden od zakoncev ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče v sodelujoči državi članici in če ima ta država določene dodatne formalne zahteve, veljajo te zahteve.

Člen 8

Pravo, ki se uporabi, če ga stranki ne izbereta

Če stranki v skladu s členom 5 ne izbereta prava, ki se uporabi, se za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti uporabi pravo države:

| (a) | običajnega prebivališča zakoncev v trenutku, ko se je pred sodiščem začel postopek, ali, če to ni mogoče, |
| --- | --- |

(a)

običajnega prebivališča zakoncev v trenutku, ko se je pred sodiščem začel postopek, ali, če to ni mogoče,

| (b) | zadnjega običajnega prebivališča zakoncev, pod pogojem, da več kot eno leto pred začetkom postopka pred sodiščem tam nista nehala prebivati in če eden od njiju ob začetku sodnega postopka tam še vedno prebiva, ali, če to ni mogoče, |
| --- | --- |

(b)

zadnjega običajnega prebivališča zakoncev, pod pogojem, da več kot eno leto pred začetkom postopka pred sodiščem tam nista nehala prebivati in če eden od njiju ob začetku sodnega postopka tam še vedno prebiva, ali, če to ni mogoče,

| (c) | katere državljana sta oba zakonca v trenutku, ko se je začel postopek pred sodiščem, ali, če to ni mogoče, |
| --- | --- |

(c)

katere državljana sta oba zakonca v trenutku, ko se je začel postopek pred sodiščem, ali, če to ni mogoče,

| (d) | v kateri se je začel postopek pred sodiščem. |
| --- | --- |

(d)

v kateri se je začel postopek pred sodiščem.

Člen 9

Sprememba prenehanja življenjske skupnosti v razvezo zakonske zveze

1.   Kadar se prenehanje življenjske skupnosti spremeni v razvezo zakonske zveze, se za razvezo zakonske zveze uporabi pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, razen če se stranki v skladu s členom 5 ne dogovorita drugače.

2.   Vendar, če sprememba prenehanja življenjske skupnosti v razvezo zakonske zveze ni predvidena v pravu, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, se uporabi člen 8, razen če se stranki v skladu s členom 5 ne dogovorita drugače.

Člen 10

Uporaba prava sodišča, pred katerim poteka postopek

Kadar pravo, ki se uporabi v skladu s členoma 5 ali 8, bodisi ne predvideva razveze zakonske zveze bodisi enemu od zakoncev zaradi spola ne daje enakih možnosti za razvezo zakonske zveze ali prenehanje življenjske skupnosti, se uporabi pravo sodišča, pred katerim poteka postopek.

Člen 11

Izključitev zavračanja

Kadar je s to uredbo določena uporaba prava države, to pomeni uporabo veljavnih pravnih pravil te države in ne pravil mednarodnega zasebnega prava.

Člen 12

Javni red

Uporaba določbe prava, izbranega v skladu s to uredbo, se lahko zavrne le, če bi bila ta uporaba očitno nezdružljiva z javnim redom države sodišča, pred katerim poteka postopek.

Člen 13

Razlike med nacionalnimi pravnimi redi

Sodišča sodelujoče države članice, v katere pravu razveza zakonske zveze ni predvidena ali ki v postopku za razvezo zadevne zakonske zveze ne šteje za veljavno, niso obvezana z uporabo te uredbe razvezati zakonske zveze.

Člen 14

Države z dvema ali več pravnimi sistemi – kolizije, povezane z ozemeljskimi enotami

Če država obsega več ozemeljskih enot, pri čemer ima vsaka svoj pravni sistem ali sklop pravil za urejanje zadev iz te uredbe:

| (a) | se pri določitvi prava, ki se uporabi v skladu s to uredbo, vsa sklicevanja na pravo te države nanašajo na veljavno pravo zadevne ozemeljske enote; |
| --- | --- |

(a)

se pri določitvi prava, ki se uporabi v skladu s to uredbo, vsa sklicevanja na pravo te države nanašajo na veljavno pravo zadevne ozemeljske enote;

| (b) | se vsa sklicevanja na običajno prebivališče v tej državi nanašajo na običajno prebivališče v zadevni ozemeljski enoti; |
| --- | --- |

(b)

se vsa sklicevanja na običajno prebivališče v tej državi nanašajo na običajno prebivališče v zadevni ozemeljski enoti;

| (c) | se vsa sklicevanja na državljanstvo nanašajo na ozemeljsko enoto, ki jo opredeljuje zakonodaja te države ali, če zadevnih pravil ni, na ozemeljsko enoto, ki jo izbereta stranki ali, če stranki nista izbrali ozemeljske enote, na ozemeljsko enoto, s katero je zakonec ali sta zakonca najtesneje povezana. |
| --- | --- |

(c)

se vsa sklicevanja na državljanstvo nanašajo na ozemeljsko enoto, ki jo opredeljuje zakonodaja te države ali, če zadevnih pravil ni, na ozemeljsko enoto, ki jo izbereta stranki ali, če stranki nista izbrali ozemeljske enote, na ozemeljsko enoto, s katero je zakonec ali sta zakonca najtesneje povezana.

Člen 15

Države z dvema ali več pravnimi sistemi – kolizije, povezane s kategorijami oseb

V primeru držav, ki imajo dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil, ki se uporabljajo za različne kategorije oseb v zadevah, ki jih ureja ta uredba, se vsa sklicevanja na pravo teh držav nanašajo na pravni sistem, določen z veljavnimi pravili teh držav. Če teh pravil ni, se uporablja pravni sistem ali sklop pravil, s katerim je zakonec ali sta zakonca najtesneje povezana.

Člen 16

Izključitev uporabe te uredbe za notranje kolizije zakonov

Sodelujoča država članica z različnimi pravnimi sistemi ali sklopi pravil, ki se uporabljajo za zadeve, ki jih ureja ta uredba, ni zavezana uporabljati te uredbe za kolizijo zakonov, ki se pojavi med temi pravnimi sistemi ali sklopi pravil.

POGLAVJE III

DRUGE DOLOČBE

Člen 17

Informacije, ki jih zagotovijo sodelujoče države članice

1.   Sodelujoče države članice do 21. septembra 2011 obvestijo Komisijo o morebitnih nacionalnih določbah glede:

| (a) | veljavnih formalnih zahtev za dogovore o izbiri prava, ki se uporabi, v skladu s členom 7(2) do (4), in |
| --- | --- |

(a)

veljavnih formalnih zahtev za dogovore o izbiri prava, ki se uporabi, v skladu s členom 7(2) do (4), in

| (b) | možnosti določitve prava, ki se uporabi, v skladu s členom 5(3). |
| --- | --- |

(b)

možnosti določitve prava, ki se uporabi, v skladu s členom 5(3).

Sodelujoče države članice sporočijo Komisiji vse naknadne spremembe teh določb.

2.   Komisija poskrbi, da so vse informacije, sporočene v skladu z odstavkom 1, ustrezno javno dostopne, zlasti na spletni strani Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah.

Člen 18

Prehodne določbe

1.   Ta uredba se uporablja za tekoče sodne postopke in vrste dogovorov iz člena 5, sklenjene od 21. junija 2012.

Vendar učinkuje tudi dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, če je sklenjen pred 21. junijem 2012 in skladen s členoma 6 in 7.

2.   Ta uredba ne vpliva na dogovore o izbiri prava, ki se uporablja, sklenjene v skladu s pravom sodelujoče države članice sodišča, pred katerim se je začel postopek pred 21. junijem 2012.

Člen 19

Razmerje do obstoječih mednarodnih konvencij

1.   Brez poseganja v obveznosti sodelujočih držav članic v skladu s členom 351 Pogodbe o delovanju Evropske unije ta uredba ne posega v uporabo mednarodnih konvencij, katerih pogodbenica je ob sprejetju te uredbe ali sklepa v skladu v skladu z drugim ali tretjim pododstavkom člena 331(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije ena ali več sodelujočih držav članic in ki določajo pravila glede kolizije zakonov o razvezi zakonske zveze ali prenehanju življenjske skupnosti.

2.   Vendar ta uredba v razmerju med sodelujočimi državami članicami prevlada nad konvencijami, sklenjenimi izključno med dvema ali več sodelujočimi državami članicami, če se te konvencije nanašajo na zadeve, ki jih ureja ta uredba.

Člen 20

Klavzula o pregledu

1.   Komisija do 31. decembra 2015 in zatem vsakih pet let Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te uredbe. Poročilu po potrebi priloži predloge za prilagoditve te uredbe.

2.   Sodelujoče države članice Komisiji v ta namen sporočajo ustrezne informacije o tem, kako njihova sodišča uporabljajo to uredbo.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 21

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po dnevu objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 21. junija 2012, razen člena 17, ki se uporablja od 21. junija 2011.

Za države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi sklepa, sprejetega v skladu z drugim in tretjim pododstavkom člena 331(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, se ta uredba uporablja od datuma, določenega v zadevnem sklepu.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh sodelujočih državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 20. decembra 2010

Za Svet

Predsednica

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  UL L 189, 22.7.2010, str. 12.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).

2

(3)  UL L 174, 27.6.2001, str. 25.

3

---

| 29.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/17

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1260/2010

z dne 22. decembra 2010

o objavi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 3846/87 za leto 2011

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EGS)št. 3846/87 z dne 17. decembra 1987 o vzpostavitvi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila (2) in zlasti četrtega odstavka člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Treba je objaviti celotno nomenklaturo nadomestil, veljavno od 1. januarja 2011, kakršna izhaja iz predpisov o izvoznem režimu za kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(1)

Treba je objaviti celotno nomenklaturo nadomestil, veljavno od 1. januarja 2011, kakršna izhaja iz predpisov o izvoznem režimu za kmetijske proizvode.

| (2) | Uredbo Komisije (EU) št. 1298/2009 z dne 18. decembra 2009 o objavi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 3846/87 za leto 2010 (3) je zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (EU) št. 1298/2009 z dne 18. decembra 2009 o objavi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila iz Uredbe (EGS) št. 3846/87 za leto 2010 (3) je zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 3846/87 se spremeni:

| (1) | Priloga I se nadomesti z besedilom Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I se nadomesti z besedilom Priloge I k tej uredbi.

| (2) | Priloga II se nadomesti z besedilom Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga II se nadomesti z besedilom Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Uredba (EU) št. 1298/2009 se razveljavi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2011.

Veljati preneha 31. decembra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1.

2

(3)  UL L 353, 31.12.2009, str. 9.

3

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

NOMENKLATURA KMETIJSKIH PROIZVODOV ZA IZVOZNA NADOMESTILA

VSEBINA

Sektor

| 1. | Žita in pšenična ali ržena moka, drobljenci ali zdrob |
| --- | --- |

1.

| 2. | Riž in lomljen riž |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proizvodi iz žit |
| --- | --- |

3.

| 4. | Krmne mešanice na osnovi žit |
| --- | --- |

4.

| 5. | Goveje in telečje meso |
| --- | --- |

5.

| 6. | Svinjsko meso |
| --- | --- |

6.

| 7. | Perutninsko meso |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jajca |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mleko in mlečni izdelki |
| --- | --- |

9.

| 10. | Beli in surovi sladkor brez nadaljnje predelave |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sirupi in drugi izdelki iz sladkorja |
| --- | --- |

11.

1.   Žita in pšenična ali ržena moka, drobljenci ali zdrob

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| 1001 | Pšenica in soržica: | |
| 1001 10 00 | – | Trda pšenica: |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

1001

Pšenica in soržica:

1001 10 00

–

Trda pšenica:

| – – | semenski |
| --- | --- |

– –

semenski

1001 10 00 9200

| – – | druga |
| --- | --- |

– –

druga

1001 10 00 9400

ex 1001 90

| – | Drugo: |
| --- | --- |

–

Drugo:

| – – | druga pira, navadna pšenica in soržica: |
| --- | --- |

– –

druga pira, navadna pšenica in soržica:

1001 90 91

| – – – | navadna pšenica in soržica, semenska |
| --- | --- |

– – –

navadna pšenica in soržica, semenska

1001 90 91 9000

1001 90 99

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

1001 90 99 9000

1002 00 00

Rž

1002 00 00 9000

1003 00

Ječmen:

1003 00 10

| – | Semenski |
| --- | --- |

–

Semenski

1003 00 10 9000

1003 00 90

| – | Drugo |
| --- | --- |

–

Drugo

1003 00 90 9000

1004 00 00

Oves:

| – | Semenski |
| --- | --- |

–

Semenski

1004 00 00 9200

| – | Drugo |
| --- | --- |

–

Drugo

1004 00 00 9400

1005

Koruza:

ex 1005 10

| – | semenska: |
| --- | --- |

–

semenska:

1005 10 90

| – – | druga |
| --- | --- |

– –

druga

1005 10 90 9000

1005 90 00

| – | Drugo |
| --- | --- |

–

Drugo

1005 90 00 9000

1007 00

Sirek v zrnu:

1007 00 90

| – | Drugo |
| --- | --- |

–

Drugo

1007 00 90 9000

ex 1008

Ajda, proso, kanarska čužka; druga žita:

1008 20 00

| – | Proso |
| --- | --- |

–

Proso

1008 20 00 9000

1101 00

Pšenična moka ali moka iz soržice:

| – | Pšenična moka: |
| --- | --- |

–

Pšenična moka:

1101 00 11

| – – | iz trde pšenice |
| --- | --- |

– –

iz trde pšenice

1101 00 11 9000

1101 00 15

| – – | iz navadne pšenice in pire: |
| --- | --- |

– –

iz navadne pšenice in pire:

| – – – | z vsebnostjo pepela od 0 do 600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo pepela od 0 do 600 mg/100 g

1101 00 15 9100

| – – – | z vsebnostjo pepela od 601 do 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo pepela od 601 do 900 mg/100 g

1101 00 15 9130

| – – – | z vsebnostjo pepela od 901 do 1 100 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo pepela od 901 do 1 100 mg/100 g

1101 00 15 9150

| – – – | z vsebnostjo pepela od 1 101 do 1 650 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo pepela od 1 101 do 1 650 mg/100 g

1101 00 15 9170

| – – – | z vsebnostjo pepela od 1 651 do 1 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo pepela od 1 651 do 1 900 mg/100 g

1101 00 15 9180

| – – – | z vsebnostjo pepela več kot 1 900 mg/100 g |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo pepela več kot 1 900 mg/100 g

1101 00 15 9190

1101 00 90

| – | Moka iz soržice |
| --- | --- |

–

Moka iz soržice

1101 00 90 9000

ex 1102

Žitna moka, razen pšenične ali moke iz soržice:

1102 10 00

| – | Ržena moka: |
| --- | --- |

–

Ržena moka:

| – – | z vsebnostjo pepela od 0 do 1 400 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

z vsebnostjo pepela od 0 do 1 400 mg/100 g

1102 10 00 9500

| – – | z vsebnostjo pepela od 1 400 do 2 000 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

z vsebnostjo pepela od 1 400 do 2 000 mg/100 g

1102 10 00 9700

| – – | z vsebnostjo pepela več kot 2 000 mg/100 g |
| --- | --- |

– –

z vsebnostjo pepela več kot 2 000 mg/100 g

1102 10 00 9900

ex 1103

Žitni drobljenci, zdrob in peleti:

| – | Drobljenec in zdrob: |
| --- | --- |

–

Drobljenec in zdrob:

1103 11

| – – | pšenična: |
| --- | --- |

– –

pšenična:

1103 11 10

| – – – | trda pšenica: |
| --- | --- |

– – –

trda pšenica:

| – – – – | z vsebnostjo pepela od 0 do 1 300 mg/100 g: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela od 0 do 1 300 mg/100 g:

| – – – – – | zdrob, pri katerem del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 0,160 mm, ne presega 10 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

zdrob, pri katerem del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 0,160 mm, ne presega 10 mas. %

1103 11 10 9200

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

1103 11 10 9400

| – – – – | z vsebnostjo pepela več kot 1 300 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela več kot 1 300 mg/100 g

1103 11 10 9900

1103 11 90

| – – – | iz navadne pšenice in pire: |
| --- | --- |

– – –

iz navadne pšenice in pire:

| – – – – | z vsebnostjo pepela od 0 do 600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela od 0 do 600 mg/100 g

1103 11 90 9200

| – – – – | z vsebnostjo pepela več kot 600 mg/100 g |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela več kot 600 mg/100 g

1103 11 90 9800

2.   Riž in lomljen riž

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| 1006 | Riž: | |
| 1006 20 | – | Oluščen nebrušen (rjav) riž: |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

1006

Riž:

1006 20

–

Oluščen nebrušen (rjav) riž:

| – – | predkuhan (parboiled): |
| --- | --- |

– –

predkuhan (parboiled):

1006 20 11

| – – – | okroglozrnat |
| --- | --- |

– – –

okroglozrnat

1006 20 11 9000

1006 20 13

| – – – | srednjezrnat |
| --- | --- |

– – –

srednjezrnat

1006 20 13 9000

| – – – | dolgozrnat: |
| --- | --- |

– – –

dolgozrnat:

1006 20 15

| – – – – | z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3 |
| --- | --- |

– – – –

z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3

1006 20 15 9000

1006 20 17

| – – – – | z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več |
| --- | --- |

– – – –

z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več

1006 20 17 9000

| – – | drugo |
| --- | --- |

– –

drugo

1006 20 92

| – – – | okroglozrnat |
| --- | --- |

– – –

okroglozrnat

1006 20 92 9000

1006 20 94

| – – – | srednjezrnat |
| --- | --- |

– – –

srednjezrnat

1006 20 94 9000

| – – – | dolgozrnat: |
| --- | --- |

– – –

dolgozrnat:

1006 20 96

| – – – – | z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3 |
| --- | --- |

– – – –

z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3

1006 20 96 9000

1006 20 98

| – – – – | z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več |
| --- | --- |

– – – –

z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več

1006 20 98 9000

1006 30

| – | Riž, manj brušen ali dobro brušen, tudi poliran ali glaziran: |
| --- | --- |

–

Riž, manj brušen ali dobro brušen, tudi poliran ali glaziran:

| – – | manj brušen riž: |
| --- | --- |

– –

manj brušen riž:

| – – – | predkuhan (parboiled): |
| --- | --- |

– – –

predkuhan (parboiled):

1006 30 21

| – – – – | okroglozrnat |
| --- | --- |

– – – –

okroglozrnat

1006 30 21 9000

1006 30 23

| – – – – | srednjezrnat |
| --- | --- |

– – – –

srednjezrnat

1006 30 23 9000

| – – – – | dolgozrnat: |
| --- | --- |

– – – –

dolgozrnat:

1006 30 25

| – – – – – | z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3 |
| --- | --- |

– – – – –

z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3

1006 30 25 9000

1006 30 27

| – – – – – | z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več |
| --- | --- |

– – – – –

z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več

1006 30 27 9000

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

1006 30 42

| – – – – | okroglozrnat |
| --- | --- |

– – – –

okroglozrnat

1006 30 42 9000

1006 30 44

| – – – – | srednjezrnat |
| --- | --- |

– – – –

srednjezrnat

1006 30 44 9000

| – – – – | dolgozrnat: |
| --- | --- |

– – – –

dolgozrnat:

1006 30 46

| – – – – – | z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3 |
| --- | --- |

– – – – –

z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3

1006 30 46 9000

1006 30 48

| – – – – – | z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več |
| --- | --- |

– – – – –

z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več

1006 30 48 9000

| – – | dobro brušen riž: |
| --- | --- |

– –

dobro brušen riž:

| – – – | predkuhan (parboiled): |
| --- | --- |

– – –

predkuhan (parboiled):

1006 30 61

| – – – – | okroglozrnat: |
| --- | --- |

– – – –

okroglozrnat:

| – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg

1006 30 61 9100

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

1006 30 61 9900

1006 30 63

| – – – – | srednjezrnat: |
| --- | --- |

– – – –

srednjezrnat:

| – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg

1006 30 63 9100

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

1006 30 63 9900

| – – – – | dolgozrnat: |
| --- | --- |

– – – –

dolgozrnat:

1006 30 65

| – – – – – | z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3: |
| --- | --- |

– – – – –

z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3:

| – – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg |
| --- | --- |

– – – – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg

1006 30 65 9100

| – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – –

drugo

1006 30 65 9900

1006 30 67

| – – – – – | z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več: |
| --- | --- |

– – – – –

z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več:

| – – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg |
| --- | --- |

– – – – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg

1006 30 67 9100

| – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – –

drugo

1006 30 67 9900

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

1006 30 92

| – – – – | okroglozrnat: |
| --- | --- |

– – – –

okroglozrnat:

| – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg

1006 30 92 9100

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

1006 30 92 9900

1006 30 94

| – – – – | srednjezrnat: |
| --- | --- |

– – – –

srednjezrnat:

| – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg

1006 30 94 9100

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

1006 30 94 9900

| – – – – | dolgozrnat: |
| --- | --- |

– – – –

dolgozrnat:

1006 30 96

| – – – – – | z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3: |
| --- | --- |

– – – – –

z razmerjem med dolžino in širino več kot 2 in manj kot 3:

| – – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg |
| --- | --- |

– – – – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg

1006 30 96 9100

| – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – –

drugo

1006 30 96 9900

1006 30 98

| – – – – – | z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več: |
| --- | --- |

– – – – –

z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več:

| – – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg |
| --- | --- |

– – – – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 5 kg

1006 30 98 9100

| – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – –

drugo

1006 30 98 9900

1006 40 00

| – | Lomljen riž |
| --- | --- |

–

Lomljen riž

1006 40 00 9000

3.   Proizvodi iz žit

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| ex 1102 | Žitna moka, razen pšenične ali moke iz soržice: | |
| ex 1102 20 | – | Koruzna moka: |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

ex 1102

Žitna moka, razen pšenične ali moke iz soržice:

ex 1102 20

–

Koruzna moka:

ex 1102 20 10

| – – | z vsebnostjo maščob do vključno 1,5 mas %: |
| --- | --- |

– –

z vsebnostjo maščob do vključno 1,5 mas %:

| – – – | z vsebnostjo maščobe do vključno 1,3 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,8 mas. % (2) |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščobe do vključno 1,3 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,8 mas. % (2)

1102 20 10 9200

| – – – | z vsebnostjo maščobe več kot 1,3 mas. %, vendar manj kot 1,5 mas. %, in z vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 1 mas. % (2) |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščobe več kot 1,3 mas. %, vendar manj kot 1,5 mas. %, in z vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 1 mas. % (2)

1102 20 10 9400

ex 1102 20 90

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | z vsebnostjo maščobe več kot 1,5 mas. %, vendar manj kot 1,7 mas. %, in z vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 1 mas. % (2) |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščobe več kot 1,5 mas. %, vendar manj kot 1,7 mas. %, in z vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 1 mas. % (2)

1102 20 90 9200

ex 1102 90

| – | drugo: |
| --- | --- |

–

drugo:

1102 90 10

| – – | ječmenova moka: |
| --- | --- |

– –

ječmenova moka:

| – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,9 mas. %

1102 90 10 9100

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

1102 90 10 9900

ex 1102 90 30

| – – | ovsena moka: |
| --- | --- |

– –

ovsena moka:

| – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 1,8 mas. %, vsebnostjo vlage do vključno 11 mas. % in pri kateri je peroksidaza dejansko inaktivirana |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 1,8 mas. %, vsebnostjo vlage do vključno 11 mas. % in pri kateri je peroksidaza dejansko inaktivirana

1102 90 30 9100

ex 1103

Žitni drobljenci, zdrob in peleti:

| – | Drobljenec in zdrob: |
| --- | --- |

–

Drobljenec in zdrob:

ex 1103 13

| – – | koruzni: |
| --- | --- |

– –

koruzni:

ex 1103 13 10

| – – – | z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. %:

| – – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 0,9 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,6 mas. %, pri katerih del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 315 mikrometrov, ne presega 30 % in del, ki gre skozi sito z odprtino 150 mikrometrov, ne presega 5 % (3) |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob do vključno 0,9 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,6 mas. %, pri katerih del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 315 mikrometrov, ne presega 30 % in del, ki gre skozi sito z odprtino 150 mikrometrov, ne presega 5 % (3)

1103 13 10 9100

| – – – – | z vsebnostjo maščob več kot 0,9 mas. %, vendar manj kot 1,3 mas. %, in z vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,8 mas. %, pri katerih del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 315 mikrometrov, ne presega 30 % in del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 150 mikrometrov, ne presega 5 % (3) |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob več kot 0,9 mas. %, vendar manj kot 1,3 mas. %, in z vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,8 mas. %, pri katerih del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 315 mikrometrov, ne presega 30 % in del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 150 mikrometrov, ne presega 5 % (3)

1103 13 10 9300

| – – – – | z vsebnostjo maščob več kot 1,3 mas. %, vendar ne več kot 1,5 mas. %, in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 1,0 mas. %, pri katerih del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 315 mikrometrov, ne presega 30 % in del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 150 mikrometrov, ne presega 5 % (3) |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob več kot 1,3 mas. %, vendar ne več kot 1,5 mas. %, in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 1,0 mas. %, pri katerih del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 315 mikrometrov, ne presega 30 % in del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 150 mikrometrov, ne presega 5 % (3)

1103 13 10 9500

ex 1103 13 90

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | z vsebnostjo maščob več kot 1,5 mas. %, vendar ne več kot 1,7 mas. %, in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 1 mas. %, pri katerih del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 315 mikrometrov, ne presega 30 % in del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 150 mikrometrov, ne presega 5 % (3) |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob več kot 1,5 mas. %, vendar ne več kot 1,7 mas. %, in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 1 mas. %, pri katerih del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 315 mikrometrov, ne presega 30 % in del, ki gre skozi sito z velikostjo okenca 150 mikrometrov, ne presega 5 % (3)

1103 13 90 9100

ex 1103 19

| – – | iz drugih žit: |
| --- | --- |

– –

iz drugih žit:

1103 19 10

| – – – | ržena |
| --- | --- |

– – –

ržena

1103 19 10 9000

ex 1103 19 30

| – – – | ječmenova: |
| --- | --- |

– – –

ječmenova:

| – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 1 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 1 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,9 mas. %

1103 19 30 9100

ex 1103 19 40

| – – – | ovsena: |
| --- | --- |

– – –

ovsena:

| – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnostjo plev v suhi snovi do vključno 0,1 mas. %, vsebnostjo vlage do vključno 11 % in pri katerih je peroksidaza dejansko inaktivirana |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnostjo plev v suhi snovi do vključno 0,1 mas. %, vsebnostjo vlage do vključno 11 % in pri katerih je peroksidaza dejansko inaktivirana

1103 19 40 9100

ex 1103 20

| – | Peleti: |
| --- | --- |

–

Peleti:

1103 20 20

| – – | ječmenovi |
| --- | --- |

– –

ječmenovi

1103 20 20 9000

1103 20 60

| – – | pšenični |
| --- | --- |

– –

pšenični

1103 20 60 9000

ex 1104

Žitna zrna, drugače obdelana (npr.: oluščena, valjana, v kosmičih, perlirana, rezana ali drobljena), razen riža iz tarifne številke 1006; žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti:

| – | Zrna, valjana ali v obliki kosmičev: |
| --- | --- |

–

Zrna, valjana ali v obliki kosmičev:

ex 1104 12

| – – | ovsena: |
| --- | --- |

– –

ovsena:

ex 1104 12 90

| – – – | v obliki kosmičev: |
| --- | --- |

– – –

v obliki kosmičev:

| – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnostjo plev v suhi snovi do vključno 0,1 mas. %, vsebnostjo vlage do vključno 12 % in pri katerih je peroksidaza dejansko inaktivirana |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnostjo plev v suhi snovi do vključno 0,1 mas. %, vsebnostjo vlage do vključno 12 % in pri katerih je peroksidaza dejansko inaktivirana

1104 12 90 9100

| – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnostjo plev v suhi snovi več kot 0,1 mas. %, vendar manj kot 1,5 mas. %, z vsebnostjo vlage do vključno 12 % in pri katerih je peroksidaza dejansko inaktivirana |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnostjo plev v suhi snovi več kot 0,1 mas. %, vendar manj kot 1,5 mas. %, z vsebnostjo vlage do vključno 12 % in pri katerih je peroksidaza dejansko inaktivirana

1104 12 90 9300

ex 1104 19

| – – | iz drugih žit: |
| --- | --- |

– –

iz drugih žit:

1104 19 10

| – – – | pšenična |
| --- | --- |

– – –

pšenična

1104 19 10 9000

ex 1104 19 50

| – – – | koruzna: |
| --- | --- |

– – –

koruzna:

| – – – – | v obliki kosmičev: |
| --- | --- |

– – – –

v obliki kosmičev:

| – – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,7 mas. % (3) |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,7 mas. % (3)

1104 19 50 9110

| – – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi več kot 0,9 mas. %, vendar manj kot 1,3 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,8 mas. % (3) |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi več kot 0,9 mas. %, vendar manj kot 1,3 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,8 mas. % (3)

1104 19 50 9130

| – – – | ječmenova: |
| --- | --- |

– – –

ječmenova:

ex 1104 19 69

| – – – – | v obliki kosmičev |
| --- | --- |

– – – –

v obliki kosmičev

| – – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 1 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 1 mas. % in vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,9 mas. %

1104 19 69 9100

| – | Drugače obdelana zrna (npr. oluščena, perlirana, rezana ali drobljena): |
| --- | --- |

–

Drugače obdelana zrna (npr. oluščena, perlirana, rezana ali drobljena):

ex 1104 22

| – – | ovsena: |
| --- | --- |

– –

ovsena:

ex 1104 22 20

| – – – | oluščena: |
| --- | --- |

– – –

oluščena:

| – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnost pepela v suhi snovi do vključno 0,5 mas. %, vsebnostjo vlage do vključno 11 % in pri katerih je peroksidaza dejansko inaktivirana v skladu z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnost pepela v suhi snovi do vključno 0,5 mas. %, vsebnostjo vlage do vključno 11 % in pri katerih je peroksidaza dejansko inaktivirana v skladu z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)

1104 22 20 9100

ex 1104 22 30

| – – – | oluščena in rezana ali drobljena: |
| --- | --- |

– – –

oluščena in rezana ali drobljena:

| – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnostjo plev v suhi snovi do vključno 0,1 mas. %, vsebnostjo vlage do vključno 11 % in pri katerih je peroksidaza dejansko inaktivirana v skladu z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 2,3 mas. %, vsebnostjo plev v suhi snovi do vključno 0,1 mas. %, vsebnostjo vlage do vključno 11 % in pri katerih je peroksidaza dejansko inaktivirana v skladu z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)

1104 22 30 9100

ex 1104 23

| – – | koruzna: |
| --- | --- |

– –

koruzna:

ex 1104 23 10

| – – – | oluščena, rezana ali nerezana, drobljena ali ne: |
| --- | --- |

– – –

oluščena, rezana ali nerezana, drobljena ali ne:

| – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 0,9 mas. %, vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,6 mas. % v skladu z opredelitvijo iz priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)
   (3) |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 0,9 mas. %, vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,6 mas. % v skladu z opredelitvijo iz priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)
   (3)

1104 23 10 9100

| – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi več kot 0,9 mas. %, vendar manj kot 1,3 mas. % in z vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,8 mas. % v skladu z opredelitvijo iz priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)
   (3) |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi več kot 0,9 mas. %, vendar manj kot 1,3 mas. % in z vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,8 mas. % v skladu z opredelitvijo iz priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)
   (3)

1104 23 10 9300

1104 29

| – – | iz drugih žit: |
| --- | --- |

– –

iz drugih žit:

| – – – | ječmenova: |
| --- | --- |

– – –

ječmenova:

ex 1104 29 01

| – – – – | oluščena: |
| --- | --- |

– – – –

oluščena:

| – – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 1 mas. %, vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % v skladu z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 1 mas. %, vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % v skladu z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)

1104 29 01 9100

ex 1104 29 03

| – – – – | oluščena in rezana ali drobljena: |
| --- | --- |

– – – –

oluščena in rezana ali drobljena:

| – – – – – | z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 1 mas. %, vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % v skladu z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo pepela v suhi snovi do vključno 1 mas. %, vsebnostjo surovih vlaken v suhi snovi do vključno 0,9 mas. % v skladu z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)

1104 29 03 9100

ex 1104 29 05

| – – – – | perlirana: |
| --- | --- |

– – – –

perlirana:

| – – – – – | z vsebnostjo pepela do vključno 1 mas. % (brez smukca): |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo pepela do vključno 1 mas. % (brez smukca):

| – – – – – – | pri katerih je prva kategorija skladna z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – – – –

pri katerih je prva kategorija skladna z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)

1104 29 05 9100

| – – – – – – | pri katerih je druga kategorija skladna z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – – – –

pri katerih je druga kategorija skladna z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)

1104 29 05 9300

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | oluščena, rezana ali nerezana, drobljena ali ne: |
| --- | --- |

– – – –

oluščena, rezana ali nerezana, drobljena ali ne:

ex 1104 29 11

| – – – – – | pšenična, nerezana ali drobljena v skladu z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1) |
| --- | --- |

– – – – –

pšenična, nerezana ali drobljena v skladu z opredelitvijo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 508/2008 (1)

1104 29 11 9000

| – – – – | obdelana le z drobljenjem: |
| --- | --- |

– – – –

obdelana le z drobljenjem:

1104 29 51

| – – – – – | pšenična |
| --- | --- |

– – – – –

pšenična

1104 29 51 9000

1104 29 55

| – – – – – | ržena |
| --- | --- |

– – – – –

ržena

1104 29 55 9000

1104 30

| – | Žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti: |
| --- | --- |

–

Žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti:

1104 30 10

| – – | pšenična |
| --- | --- |

– –

pšenična

1104 30 10 9000

1104 30 90

| – – | iz drugih žit |
| --- | --- |

– –

iz drugih žit

1104 30 90 9000

1107

Slad, pražen ali nepražen:

1107 10

| – | Nepražen: |
| --- | --- |

–

Nepražen:

| – – | pšenični: |
| --- | --- |

– –

pšenični:

1107 10 11

| – – – | v obliki moke |
| --- | --- |

– – –

v obliki moke

1107 10 11 9000

1107 10 19

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

1107 10 19 9000

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

1107 10 91

| – – – | v obliki moke |
| --- | --- |

– – –

v obliki moke

1107 10 91 9000

1107 10 99

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

1107 10 99 9000

1107 20 00

| – | Pražen |
| --- | --- |

–

Pražen

1107 20 00 9000

ex 1108

Škrob; inulin:

| – | Škrob (4): |
| --- | --- |

–

Škrob (4):

ex 1108 11 00

| – – | pšenični škrob: |
| --- | --- |

– –

pšenični škrob:

| – – – | z vsebnostjo suhe snovi najmanj 87 % in čistočo suhe snovi najmanj 97 % |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo suhe snovi najmanj 87 % in čistočo suhe snovi najmanj 97 %

1108 11 00 9200

| – – – | z vsebnostjo suhe snovi najmanj 84 %, vendar manj kot 87 %, in čistočo suhe snovi najmanj 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo suhe snovi najmanj 84 %, vendar manj kot 87 %, in čistočo suhe snovi najmanj 97 % (5)

1108 11 00 9300

ex 1108 12 00

| – – | koruzni škrob: |
| --- | --- |

– –

koruzni škrob:

| – – – | z vsebnostjo suhe snovi najmanj 87 % in čistočo suhe snovi najmanj 97 % |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo suhe snovi najmanj 87 % in čistočo suhe snovi najmanj 97 %

1108 12 00 9200

| – – – | z vsebnostjo suhe snovi najmanj 84 %, vendar manj kot 87 %, in čistočo suhe snovi najmanj 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo suhe snovi najmanj 84 %, vendar manj kot 87 %, in čistočo suhe snovi najmanj 97 % (5)

1108 12 00 9300

ex 1108 13 00

| – – | krompirjev škrob: |
| --- | --- |

– –

krompirjev škrob:

| – – – | z vsebnostjo suhe snovi najmanj 80 % in čistočo suhe snovi najmanj 97 % |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo suhe snovi najmanj 80 % in čistočo suhe snovi najmanj 97 %

1108 13 00 9200

| – – – | z vsebnostjo suhe snovi najmanj 77 %, vendar manj kot 80 %, in čistočo suhe snovi najmanj 97 % (5) |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo suhe snovi najmanj 77 %, vendar manj kot 80 %, in čistočo suhe snovi najmanj 97 % (5)

1108 13 00 9300

ex 1108 19

| – – | drug škrob: |
| --- | --- |

– –

drug škrob:

ex 1108 19 10

| – – – | rižev škrob: |
| --- | --- |

– – –

rižev škrob:

| – – – – | z vsebnostjo suhe snovi najmanj 87 % in čistočo suhe snovi najmanj 97 % |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo suhe snovi najmanj 87 % in čistočo suhe snovi najmanj 97 %

1108 19 10 9200

| – – – – | z vsebnostjo suhe snovi najmanj 84 %, vendar manj kot 87 %, in čistočo suhe snovi najmanj 97 % (5) |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo suhe snovi najmanj 84 %, vendar manj kot 87 %, in čistočo suhe snovi najmanj 97 % (5)

1108 19 10 9300

ex 1109 00 00

Pšenični gluten, osušen ali neosušen:

| – | Osušen pšenični gluten, z vsebnostjo beljakovin v suhi snovi več kot 82 mas. % (N × 6,25) |
| --- | --- |

–

Osušen pšenični gluten, z vsebnostjo beljakovin v suhi snovi več kot 82 mas. % (N × 6,25)

1109 00 00 9100

ex 1702

Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamelni sladkor:

ex 1702 30

| – | Glukoza in glukozni sirup, ki ne vsebuje fruktoze ali ki v suhem stanju vsebuje manj kot 20 mas. % fruktoze: |
| --- | --- |

–

Glukoza in glukozni sirup, ki ne vsebuje fruktoze ali ki v suhem stanju vsebuje manj kot 20 mas. % fruktoze:

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

1702 30 50

| – – – | V obliki belega kristalnega praška, aglomeriranega ali neaglomeriranega |
| --- | --- |

– – –

V obliki belega kristalnega praška, aglomeriranega ali neaglomeriranega

1702 30 50 9000

1702 30 90

| – – – | drugo (6) |
| --- | --- |

– – –

drugo (6)

1702 30 90 9000

ex 1702 40

| – | Glukoza in glukozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje vsaj 20 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja |
| --- | --- |

–

Glukoza in glukozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje vsaj 20 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja

1702 40 90

| – – | drugo (6) |
| --- | --- |

– –

drugo (6)

1702 40 90 9000

ex 1702 90

| – | Drugo, vključno invertni sladkor in drugi sladkorji in druge mešanice sladkornih sirupov, ki v suhem stanju vsebujejo 50 mas. % fruktoze: |
| --- | --- |

–

Drugo, vključno invertni sladkor in drugi sladkorji in druge mešanice sladkornih sirupov, ki v suhem stanju vsebujejo 50 mas. % fruktoze:

1702 90 50

| – – | maltodekstrin in maltodekstrinski sirup: |
| --- | --- |

– –

maltodekstrin in maltodekstrinski sirup:

| – – – | maltodekstrin, v obliki belega kristaliničnega prahu, aglomeriran ali neaglomeriran |
| --- | --- |

– – –

maltodekstrin, v obliki belega kristaliničnega prahu, aglomeriran ali neaglomeriran

1702 90 50 9100

| – – – | drugo (6) |
| --- | --- |

– – –

drugo (6)

1702 90 50 9900

| – – | karamel: |
| --- | --- |

– –

karamel:

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

1702 90 75

| – – – – | V obliki prahu, aglomeriran ali neaglomeriran |
| --- | --- |

– – – –

V obliki prahu, aglomeriran ali neaglomeriran

1702 90 75 9000

1702 90 79

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

1702 90 79 9000

2106

Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu:

ex 2106 90

| – | drugo: |
| --- | --- |

–

drugo:

| – – | Aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi: |
| --- | --- |

– –

Aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi:

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

2106 90 55

| – – – – | glukozni sirupi in maltodekstrinski sirupi (6) |
| --- | --- |

– – – –

glukozni sirupi in maltodekstrinski sirupi (6)

2106 90 55 9000

4.   Krmne mešanice na osnovi žit

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| 2309 | Izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali (7): | |
| ex 2309 10 | – | Hrana za pse in mačke, pripravljena za prodajo na drobno: |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

2309

Izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali (7):

ex 2309 10

–

Hrana za pse in mačke, pripravljena za prodajo na drobno:

| – – | ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tar. podšt. 1702 30 50 do 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55 ali mlečne proizvode: |
| --- | --- |

– –

ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tar. podšt. 1702 30 50 do 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55 ali mlečne proizvode:

| – – – | ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup: |
| --- | --- |

– – –

ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup:

| – – – – | ki ne vsebuje škroba ali vsebuje manj kot 10 mas. % škroba (8)
   (9): |
| --- | --- |

– – – –

ki ne vsebuje škroba ali vsebuje manj kot 10 mas. % škroba (8)
   (9):

2309 10 11

| – – – – – | ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – –

ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov

2309 10 11 9000

2309 10 13

| – – – – – | ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – –

ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov

2309 10 13 9000

| – – – – | ki vsebujejo več kot 10 mas. %, vendar ne več kot 30 mas. % škroba (8): |
| --- | --- |

– – – –

ki vsebujejo več kot 10 mas. %, vendar ne več kot 30 mas. % škroba (8):

2309 10 31

| – – – – – | ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – –

ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov

2309 10 31 9000

2309 10 33

| – – – – – | ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – –

ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov

2309 10 33 9000

| – – – – | ki vsebuje več kot 30 mas. % škroba (8): |
| --- | --- |

– – – –

ki vsebuje več kot 30 mas. % škroba (8):

2309 10 51

| – – – – – | ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – –

ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov

2309 10 51 9000

2309 10 53

| – – – – – | ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – –

ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov

2309 10 53 9000

ex 2309 90

| – | drugo: |
| --- | --- |

–

drugo:

| – – | Drugo, vključno s premiksi: |
| --- | --- |

– –

Drugo, vključno s premiksi:

| – – – | ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tar. podšt. 1702 30 50 do 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55 ali mlečne proizvode: |
| --- | --- |

– – –

ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tar. podšt. 1702 30 50 do 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55 ali mlečne proizvode:

| – – – – | ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup: |
| --- | --- |

– – – –

ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup:

| – – – – – | ki ne vsebuje škroba ali vsebuje manj kot 10 mas. % škroba (8)
   (9): |
| --- | --- |

– – – – –

ki ne vsebuje škroba ali vsebuje manj kot 10 mas. % škroba (8)
   (9):

2309 90 31

| – – – – – – | ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – – –

ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov

2309 90 31 9000

2309 90 33

| – – – – – – | ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – – –

ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov

2309 90 33 9000

| – – – – – | ki vsebujejo več kot 10 mas. %, vendar ne več kot 30 mas. % škroba (8): |
| --- | --- |

– – – – –

ki vsebujejo več kot 10 mas. %, vendar ne več kot 30 mas. % škroba (8):

2309 90 41

| – – – – – – | ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – – –

ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov

2309 90 41 9000

2309 90 43

| – – – – – – | ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – – –

ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov

2309 90 43 9000

| – – – – – | ki vsebuje več kot 30 mas. % škroba (8): |
| --- | --- |

– – – – –

ki vsebuje več kot 30 mas. % škroba (8):

2309 90 51

| – – – – – – | ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – – –

ki ne vsebuje mlečnih proizvodov ali ki vsebuje manj kot 10 mas. % takih proizvodov

2309 90 51 9000

2309 90 53

| – – – – – – | ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov |
| --- | --- |

– – – – – –

ki vsebuje najmanj 10 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % mlečnih proizvodov

2309 90 53 9000

5.   Goveje in telečje meso

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| ex 0102 | Živo govedo: | |
| ex 0102 10 | – | Čistih pasem, plemenske: |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

ex 0102

Živo govedo:

ex 0102 10

–

Čistih pasem, plemenske:

ex 0102 10 10

| – – | telice (samice goveda, ki še niso telile): |
| --- | --- |

– –

telice (samice goveda, ki še niso telile):

| – – – | mase 250 kg ali več: |
| --- | --- |

– – –

mase 250 kg ali več:

| – – – – | do starosti 30 mesecev |
| --- | --- |

– – – –

do starosti 30 mesecev

0102 10 10 9140

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0102 10 10 9150

ex 0102 10 30

| – – | krave: |
| --- | --- |

– –

krave:

| – – – | mase 250 kg ali več: |
| --- | --- |

– – –

mase 250 kg ali več:

| – – – – | do starosti 30 mesecev |
| --- | --- |

– – – –

do starosti 30 mesecev

0102 10 30 9140

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0102 10 30 9150

ex 0102 10 90

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | mase 300 kg ali več: |
| --- | --- |

– – –

mase 300 kg ali več:

0102 10 90 9120

ex 0102 90

| – | drugo: |
| --- | --- |

–

drugo:

| – – | Domače vrste: |
| --- | --- |

– –

Domače vrste:

| – – – | mase nad 160 kg, do vključno 300 kg |
| --- | --- |

– – –

mase nad 160 kg, do vključno 300 kg

ex 0102 90 41

| – – – – | za zakol: |
| --- | --- |

– – – –

za zakol:

| – – – – – | mase nad 220 kg |
| --- | --- |

– – – – –

mase nad 220 kg

0102 90 41 9100

| – – – | mase nad 300 kg |
| --- | --- |

– – –

mase nad 300 kg

| – – – – | telice (samice goveda, ki še niso telile): |
| --- | --- |

– – – –

telice (samice goveda, ki še niso telile):

0102 90 51

| – – – – – | za zakol: |
| --- | --- |

– – – – –

za zakol:

0102 90 51 9000

0102 90 59

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

0102 90 59 9000

| – – – – | krave: |
| --- | --- |

– – – –

krave:

0102 90 61

| – – – – – | za zakol |
| --- | --- |

– – – – –

za zakol

0102 90 61 9000

0102 90 69

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

0102 90 69 9000

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

0102 90 71

| – – – – – | za zakol |
| --- | --- |

– – – – –

za zakol

0102 90 71 9000

0102 90 79

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

0102 90 79 9000

0201

Meso, goveje, sveže ali ohlajeno:

0201 10 00

| – | Trupi in polovice: |
| --- | --- |

–

Trupi in polovice:

| – – | sprednji del trupa ali polovice trupa z vsemi kostmi, kitami, vratom in plečetom z več kot 10 rebri: |
| --- | --- |

– –

sprednji del trupa ali polovice trupa z vsemi kostmi, kitami, vratom in plečetom z več kot 10 rebri:

| – – – | od odraslega moškega goveda (10) |
| --- | --- |

– – –

od odraslega moškega goveda (10)

0201 10 00 9110

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

0201 10 00 9120

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | od odraslega moškega goveda (10) |
| --- | --- |

– – –

od odraslega moškega goveda (10)

0201 10 00 9130

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

0201 10 00 9140

0201 20

| – | Drugi kosi s kostmi: |
| --- | --- |

–

Drugi kosi s kostmi:

0201 20 20

| – – | ‚kompenzirane‘ četrti: |
| --- | --- |

– –

‚kompenzirane‘ četrti:

| – – – | od odraslega moškega goveda (10) |
| --- | --- |

– – –

od odraslega moškega goveda (10)

0201 20 20 9110

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

0201 20 20 9120

0201 20 30

| – – | nerazkosane ali razkosane sprednje četrti: |
| --- | --- |

– –

nerazkosane ali razkosane sprednje četrti:

| – – – | od odraslega moškega goveda (10) |
| --- | --- |

– – –

od odraslega moškega goveda (10)

0201 20 30 9110

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

0201 20 30 9120

0201 20 50

| – – | nerazkosane ali razkosane zadnje četrti: |
| --- | --- |

– –

nerazkosane ali razkosane zadnje četrti:

| – – – | z največ osmimi rebri ali osmimi pari reber: |
| --- | --- |

– – –

z največ osmimi rebri ali osmimi pari reber:

| – – – – | od odraslega moškega goveda (10) |
| --- | --- |

– – – –

od odraslega moškega goveda (10)

0201 20 50 9110

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0201 20 50 9120

| – – – | z več kot osmimi rebri ali osmimi pari reber: |
| --- | --- |

– – –

z več kot osmimi rebri ali osmimi pari reber:

| – – – – | od odraslega moškega goveda (10) |
| --- | --- |

– – – –

od odraslega moškega goveda (10)

0201 20 50 9130

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0201 20 50 9140

ex 0201 20 90

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | z maso kosti, ki ne presega ene tretjine mase celotnega kosa |
| --- | --- |

– – –

z maso kosti, ki ne presega ene tretjine mase celotnega kosa

0201 20 90 9700

0201 30 00

| – | brez kosti: |
| --- | --- |

–

brez kosti:

| – – | kosi brez kosti, izvoženi v Združene države Amerike pod pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1643/2006 (12) ali v Kanado pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 1041/2008 (13) |
| --- | --- |

– –

kosi brez kosti, izvoženi v Združene države Amerike pod pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1643/2006 (12) ali v Kanado pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 1041/2008 (13)

0201 30 00 9050

| – – | kosi brez kosti, vključno z mletim mesom, s povprečno vsebnostjo pustega govejega mesa (brez maščobe) 78 % ali več (15) |
| --- | --- |

– –

kosi brez kosti, vključno z mletim mesom, s povprečno vsebnostjo pustega govejega mesa (brez maščobe) 78 % ali več (15)

0201 30 00 9060

| – – | drugo, vsak kos pakiran posamično, s povprečno vsebnostjo pustega govejega mesa (brez maščobe) 55 % ali več (15): |
| --- | --- |

– –

drugo, vsak kos pakiran posamično, s povprečno vsebnostjo pustega govejega mesa (brez maščobe) 55 % ali več (15):

| – – – | iz zadnjih četrti odraslega moškega goveda z največ osmimi rebri ali osmimi pari reber, raven rez ali rez ‚Pistola‘ (11) |
| --- | --- |

– – –

iz zadnjih četrti odraslega moškega goveda z največ osmimi rebri ali osmimi pari reber, raven rez ali rez ‚Pistola‘ (11)

0201 30 00 9100

| – – – | iz nerazkosanih ali razkosanih sprednjih četrti odraslega moškega goveda, raven rez ali rez ‚Pistola‘ (11) |
| --- | --- |

– – –

iz nerazkosanih ali razkosanih sprednjih četrti odraslega moškega goveda, raven rez ali rez ‚Pistola‘ (11)

0201 30 00 9120

| – – | drugo |
| --- | --- |

– –

drugo

0201 30 00 9140

ex 0202

Goveje meso, zamrznjeno:

0202 10 00

| – | Trupi in polovice: |
| --- | --- |

–

Trupi in polovice:

| – – | sprednji del trupa ali polovice trupa z vsemi kostmi, kitami, vratom in plečetom z več kot 10 rebri |
| --- | --- |

– –

sprednji del trupa ali polovice trupa z vsemi kostmi, kitami, vratom in plečetom z več kot 10 rebri

0202 10 00 9100

| – – | drugo |
| --- | --- |

– –

drugo

0202 10 00 9900

ex 0202 20

| – | Drugi kosi s kostmi: |
| --- | --- |

–

Drugi kosi s kostmi:

0202 20 10

| – – | ‚kompenzirane‘ četrti |
| --- | --- |

– –

‚kompenzirane‘ četrti

0202 20 10 9000

0202 20 30

| – – | nerazkosane ali razkosane sprednje četrti |
| --- | --- |

– –

nerazkosane ali razkosane sprednje četrti

0202 20 30 9000

0202 20 50

| – – | nerazkosane ali razkosane zadnje četrti: |
| --- | --- |

– –

nerazkosane ali razkosane zadnje četrti:

| – – – | z največ osmimi rebri ali osmimi pari reber |
| --- | --- |

– – –

z največ osmimi rebri ali osmimi pari reber

0202 20 50 9100

| – – – | z več kot osmimi rebri ali osmimi pari reber: |
| --- | --- |

– – –

z več kot osmimi rebri ali osmimi pari reber:

0202 20 50 9900

ex 0202 20 90

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | z maso kosti, ki ne presega ene tretjine mase celotnega kosa |
| --- | --- |

– – –

z maso kosti, ki ne presega ene tretjine mase celotnega kosa

0202 20 90 9100

0202 30

| – | brez kosti: |
| --- | --- |

–

brez kosti:

0202 30 90

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | kosi brez kosti, izvoženi v Združene države Amerike pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 1643/2006 (12) ali v Kanado pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 1041/2008 (13) |
| --- | --- |

– – –

kosi brez kosti, izvoženi v Združene države Amerike pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 1643/2006 (12) ali v Kanado pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 1041/2008 (13)

0202 30 90 9100

| – – – | drugo, vključno z mletim mesom, s povprečno vsebnostjo pustega govejega mesa (brez maščobe) 78 % ali več (15) |
| --- | --- |

– – –

drugo, vključno z mletim mesom, s povprečno vsebnostjo pustega govejega mesa (brez maščobe) 78 % ali več (15)

0202 30 90 9200

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

0202 30 90 9900

0206

Užitni klavnični odpadki goved, prašičev, koz, konj, oslov, mul ali mezgov, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni:

0206 10

| – | Od goved, sveži ali ohlajeni: |
| --- | --- |

–

Od goved, sveži ali ohlajeni:

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

0206 10 95

| – – – | mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone |
| --- | --- |

– – –

mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone

0206 10 95 9000

| – | Od goved, zamrznjeni: |
| --- | --- |

–

Od goved, zamrznjeni:

0206 29

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

0206 29 91

| – – – – | mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone |
| --- | --- |

– – – –

mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone

0206 29 91 9000

ex 0210

Meso in užitni klavnični proizvodi, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni; užitna moka in zdrob iz mesa ali klavničnih odpadkov:

ex 0210 20

| – | Meso, goveje: |
| --- | --- |

–

Meso, goveje:

ex 0210 20 90

| – – | brez kosti: |
| --- | --- |

– –

brez kosti:

| – – – | nasoljeno in sušeno |
| --- | --- |

– – –

nasoljeno in sušeno

0210 20 90 9100

ex 1602

Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa, klavničnih odpadkov ali krvi:

ex 1602 50

| – | Goved: |
| --- | --- |

–

Goved:

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

ex 1602 50 31

| – – – | ‚Corned beef‘ v nepredušni embalaži ki ne vsebuje drugega mesa kot govejega: |
| --- | --- |

– – –

‚Corned beef‘ v nepredušni embalaži ki ne vsebuje drugega mesa kot govejega:

| – – – – | z razmerjem med kolagenom in beljakovinami več kot 0,35 (16) in vsebnostjo naslednjih masnih odstotkov govejega mesa (brez klavničnih odpadkov ali maščob): |
| --- | --- |

– – – –

z razmerjem med kolagenom in beljakovinami več kot 0,35 (16) in vsebnostjo naslednjih masnih odstotkov govejega mesa (brez klavničnih odpadkov ali maščob):

| – – – – – | 90 mas. % ali več: |
| --- | --- |

– – – – –

90 mas. % ali več:

| – – – – – – | proizvodi, ki izpolnjujejo pogoje iz Uredbe (ES) št. 1731/2006 (14) |
| --- | --- |

– – – – – –

proizvodi, ki izpolnjujejo pogoje iz Uredbe (ES) št. 1731/2006 (14)

1602 50 31 9125

| – – – – – | 80 % ali več, vendar manj kot 90 %: |
| --- | --- |

– – – – –

80 % ali več, vendar manj kot 90 %:

| – – – – – – | proizvodi, ki izpolnjujejo pogoje iz Uredbe (ES) št. 1731/2006 (14) |
| --- | --- |

– – – – – –

proizvodi, ki izpolnjujejo pogoje iz Uredbe (ES) št. 1731/2006 (14)

1602 50 31 9325

ex 1602 50 95

| – – – | drugo; v nepredušni embalaži: |
| --- | --- |

– – –

drugo; v nepredušni embalaži:

| – – – – | ki ne vsebujejo drugega mesa kot govejega: |
| --- | --- |

– – – –

ki ne vsebujejo drugega mesa kot govejega:

| – – – – – | z razmerjem med kolagenom in beljakovinami več kot 0,35 (16) in vsebnostjo naslednjih masnih odstotkov govejega mesa (brez klavničnih odpadkov ali maščob): |
| --- | --- |

– – – – –

z razmerjem med kolagenom in beljakovinami več kot 0,35 (16) in vsebnostjo naslednjih masnih odstotkov govejega mesa (brez klavničnih odpadkov ali maščob):

| – – – – – – | 90 mas. % ali več: |
| --- | --- |

– – – – – –

90 mas. % ali več:

| – – – – – – – | proizvodi, ki izpolnjujejo pogoje iz Uredbe (ES) št. 1731/2006 (14) |
| --- | --- |

– – – – – – –

proizvodi, ki izpolnjujejo pogoje iz Uredbe (ES) št. 1731/2006 (14)

1602 50 95 9125

| – – – – – – | 80 % ali več, vendar manj kot 90 %: |
| --- | --- |

– – – – – –

80 % ali več, vendar manj kot 90 %:

| – – – – – – – | proizvodi, ki izpolnjujejo pogoje iz Uredbe (ES) št. 1731/2006 (14) |
| --- | --- |

– – – – – – –

proizvodi, ki izpolnjujejo pogoje iz Uredbe (ES) št. 1731/2006 (14)

1602 50 95 9325

6.   Svinjsko meso

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| ex 0103 | Živi prašiči: | |
| | – | drugo: |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

ex 0103

Živi prašiči:

–

drugo:

ex 0103 91

| – – | Mase pod 50 kg |
| --- | --- |

– –

Mase pod 50 kg

0103 91 10

| – – – | Domače vrste |
| --- | --- |

– – –

Domače vrste

0103 91 10 9000

ex 0103 92

| – – | mase 50 kg ali več: |
| --- | --- |

– –

mase 50 kg ali več:

| – – – | Domače vrste |
| --- | --- |

– – –

Domače vrste

0103 92 19

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0103 92 19 9000

ex 0203

Meso, prašičje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno:

| – | Sveže ali ohlajeno: |
| --- | --- |

–

Sveže ali ohlajeno:

ex 0203 11

| – – | Trupi in polovice: |
| --- | --- |

– –

Trupi in polovice:

0203 11 10

| – – – | domačih prašičev (28) |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev (28)

0203 11 10 9000

ex 0203 12

| – – | Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi: |
| --- | --- |

– –

Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi:

| – – – | domačih prašičev: |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev:

ex 0203 12 11

| – – – – | šunke in njihovi kosi: |
| --- | --- |

– – – –

šunke in njihovi kosi:

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0203 12 11 9100

ex 0203 12 19

| – – – – | plečeta in njihovi kosi (29): |
| --- | --- |

– – – –

plečeta in njihovi kosi (29):

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0203 12 19 9100

ex 0203 19

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | domačih prašičev: |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev:

ex 0203 19 11

| – – – – | prednji deli in njihovi kosi (30): |
| --- | --- |

– – – –

prednji deli in njihovi kosi (30):

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0203 19 11 9100

ex 0203 19 13

| – – – – | hrbet in njegovi kosi, s kostmi: |
| --- | --- |

– – – –

hrbet in njegovi kosi, s kostmi:

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0203 19 13 9100

ex 0203 19 15

| – – – – | Prsi s potrebušino in njihovi kosi: |
| --- | --- |

– – – –

Prsi s potrebušino in njihovi kosi:

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 15 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 15 mas. %

0203 19 15 9100

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

ex 0203 19 55

| – – – – – | brez kosti: |
| --- | --- |

– – – – –

brez kosti:

| – – – – – – | noge, prednji deli, plečeta ali ledja in njihovi kosi (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31) |
| --- | --- |

– – – – – –

noge, prednji deli, plečeta ali ledja in njihovi kosi (17)
   (27)
   (29)
   (30)
   (31)

0203 19 55 9110

| – – – – – – | potrebušina in njeni kosi, s skupno vsebnostjo hrustanca manj kot 15 mas. % (17)
   (27) |
| --- | --- |

– – – – – –

potrebušina in njeni kosi, s skupno vsebnostjo hrustanca manj kot 15 mas. % (17)
   (27)

0203 19 55 9310

| – | Zamrznjeno: |
| --- | --- |

–

Zamrznjeno:

ex 0203 21

| – – | Trupi in polovice: |
| --- | --- |

– –

Trupi in polovice:

0203 21 10

| – – – | domačih prašičev (28) |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev (28)

0203 21 10 9000

ex 0203 22

| – – | Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi: |
| --- | --- |

– –

Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi:

| – – – | domačih prašičev: |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev:

ex 0203 22 11

| – – – – | šunke in njihovi kosi: |
| --- | --- |

– – – –

šunke in njihovi kosi:

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0203 22 11 9100

ex 0203 22 19

| – – – – | plečeta in njihovi kosi (29): |
| --- | --- |

– – – –

plečeta in njihovi kosi (29):

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0203 22 19 9100

ex 0203 29

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | domačih prašičev: |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev:

ex 0203 29 11

| – – – – | prednji deli in njihovi kosi (30): |
| --- | --- |

– – – –

prednji deli in njihovi kosi (30):

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0203 29 11 9100

ex 0203 29 13

| – – – – | hrbet in njegovi kosi, s kostmi: |
| --- | --- |

– – – –

hrbet in njegovi kosi, s kostmi:

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0203 29 13 9100

ex 0203 29 15

| – – – – | Prsi s potrebušino in njihovi kosi: |
| --- | --- |

– – – –

Prsi s potrebušino in njihovi kosi:

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 15 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 15 mas. %

0203 29 15 9100

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

ex 0203 29 55

| – – – – – | brez kosti: |
| --- | --- |

– – – – –

brez kosti:

| – – – – – – | noge, prednji deli, plečeta in njihovi kosi (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32) |
| --- | --- |

– – – – – –

noge, prednji deli, plečeta in njihovi kosi (17)
   (29)
   (30)
   (31)
   (32)

0203 29 55 9110

ex 0210

Meso in užitni klavnični proizvodi, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni; užitna moka in zdrob iz mesa ali klavničnih odpadkov:

| – | Meso, prašičje: |
| --- | --- |

–

Meso, prašičje:

ex 0210 11

| – – | Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi: |
| --- | --- |

– –

Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi:

| – – – | domačih prašičev: |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev:

| – – – – | nasoljeno ali v slanici: |
| --- | --- |

– – – –

nasoljeno ali v slanici:

ex 0210 11 11

| – – – – – | šunke in njihovi kosi: |
| --- | --- |

– – – – –

šunke in njihovi kosi:

| – – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0210 11 11 9100

| – – – – | sušeno ali dimljeno |
| --- | --- |

– – – –

sušeno ali dimljeno

ex 0210 11 31

| – – – – – | šunke in njihovi kosi: |
| --- | --- |

– – – – –

šunke in njihovi kosi:

| – – – – – – | ‚Prosciutto di Parma‘, ‚Prosciutto di San Daniele‘ (18): |
| --- | --- |

– – – – – –

‚Prosciutto di Parma‘, ‚Prosciutto di San Daniele‘ (18):

| – – – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0210 11 31 9110

| – – – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – – – –

drugo:

| – – – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0210 11 31 9910

ex 0210 12

| – – | Prsi s potrebušino in njihovi kosi: |
| --- | --- |

– –

Prsi s potrebušino in njihovi kosi:

| – – – | domačih prašičev: |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev:

ex 0210 12 11

| – – – – | nasoljeno ali v slanici: |
| --- | --- |

– – – –

nasoljeno ali v slanici:

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 15 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 15 mas. %

0210 12 11 9100

ex 0210 12 19

| – – – – | sušeno ali dimljeno: |
| --- | --- |

– – – –

sušeno ali dimljeno:

| – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 15 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 15 mas. %

0210 12 19 9100

ex 0210 19

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | domačih prašičev: |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev:

| – – – – | nasoljeno ali v slanici: |
| --- | --- |

– – – –

nasoljeno ali v slanici:

ex 0210 19 40

| – – – – – | ledja in njihovi kosi: |
| --- | --- |

– – – – –

ledja in njihovi kosi:

| – – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 25 mas. %

0210 19 40 9100

ex 0210 19 50

| – – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – – –

drugo:

| – – – – – – | brez kosti: |
| --- | --- |

– – – – – –

brez kosti:

| – – – – – – – | šunke, prednji deli, plečeta ali ledja in njihovi kosi (17) |
| --- | --- |

– – – – – – –

šunke, prednji deli, plečeta ali ledja in njihovi kosi (17)

0210 19 50 9100

| – – – – – – – | potrebušina in njeni kosi, z odstranjeno kožo (17): |
| --- | --- |

– – – – – – –

potrebušina in njeni kosi, z odstranjeno kožo (17):

| – – – – – – – – | s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 15 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

s skupno vsebnostjo kosti in hrustanca manj kot 15 mas. %

0210 19 50 9310

| – – – – | sušeno ali dimljeno: |
| --- | --- |

– – – –

sušeno ali dimljeno:

| – – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – – –

drugo:

ex 0210 19 81

| – – – – – – | brez kosti: |
| --- | --- |

– – – – – –

brez kosti:

| – – – – – – – | ‚Prosciutto di Parma‘, ‚Prosciutto di San Daniele‘ (18) |
| --- | --- |

– – – – – – –

‚Prosciutto di Parma‘, ‚Prosciutto di San Daniele‘ (18)

0210 19 81 9100

| – – – – – – – | šunke, prednji deli, plečeta ali ledja in njihovi kosi (17) |
| --- | --- |

– – – – – – –

šunke, prednji deli, plečeta ali ledja in njihovi kosi (17)

0210 19 81 9300

ex 1601 00

Klobase in podobni proizvodi iz mesa, klavničnih proizvodov ali krvi; sestavljena živila na osnovi teh proizvodov:

| – | drugo (24): |
| --- | --- |

–

drugo (24):

1601 00 91

| – – | klobase, suhe ali za mazanje, nekuhane (20)
   (22): |
| --- | --- |

– –

klobase, suhe ali za mazanje, nekuhane (20)
   (22):

| – – – | ki ne vsebujejo perutninskega mesa ali klavničnih odpadkov |
| --- | --- |

– – –

ki ne vsebujejo perutninskega mesa ali klavničnih odpadkov

1601 00 91 9120

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

1601 00 91 9190

1601 00 99

| – – | drugo (19)
   (22): |
| --- | --- |

– –

drugo (19)
   (22):

| – – – | ki ne vsebujejo perutninskega mesa ali klavničnih odpadkov |
| --- | --- |

– – –

ki ne vsebujejo perutninskega mesa ali klavničnih odpadkov

1601 00 99 9110

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

1601 00 99 9190

ex 1602

Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa, klavničnih odpadkov ali krvi:

| – | prašičev: |
| --- | --- |

–

prašičev:

ex 1602 41

| – – | šunke in njihovi kosi: |
| --- | --- |

– –

šunke in njihovi kosi:

ex 1602 41 10

| – – – | domačih prašičev (23): |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev (23):

| – – – – | kuhane, ki vsebujejo 80 mas. % ali več mesa in maščob (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – –

kuhane, ki vsebujejo 80 mas. % ali več mesa in maščob (24)
   (25):

| – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto maso več kot 1 kg (33) |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju z neto maso več kot 1 kg (33)

1602 41 10 9110

| – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto maso manj kot 1 kg |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju z neto maso manj kot 1 kg

1602 41 10 9130

ex 1602 42

| – – | Plečeta in njihovi kosi: |
| --- | --- |

– –

Plečeta in njihovi kosi:

ex 1602 42 10

| – – – | domačih prašičev (23): |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev (23):

| – – – – | kuhane, ki vsebujejo 80 mas. % ali več mesa in maščob (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – –

kuhane, ki vsebujejo 80 mas. % ali več mesa in maščob (24)
   (25):

| – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto maso več kot 1 kg (34) |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju z neto maso več kot 1 kg (34)

1602 42 10 9110

| – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto maso manj kot 1 kg |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju z neto maso manj kot 1 kg

1602 42 10 9130

ex 1602 49

| – – | Drugo, vključno mešanice: |
| --- | --- |

– –

Drugo, vključno mešanice:

| – – – | domačih prašičev: |
| --- | --- |

– – –

domačih prašičev:

| – – – – | ki vsebujejo več kot 80 mas. % mesa ali klavničnih odpadkov katere koli vrste, vključno z maščobami katere koli vrste ali kakršnega koli izvora |
| --- | --- |

– – – –

ki vsebujejo več kot 80 mas. % mesa ali klavničnih odpadkov katere koli vrste, vključno z maščobami katere koli vrste ali kakršnega koli izvora

ex 1602 49 19

| – – – – – | drugo (23)
   (26): |
| --- | --- |

– – – – –

drugo (23)
   (26):

| – – – – – – | kuhane, ki vsebujejo 80 mas. % ali več mesa in maščob (24)
   (25): |
| --- | --- |

– – – – – –

kuhane, ki vsebujejo 80 mas. % ali več mesa in maščob (24)
   (25):

| – – – – – – – | ki ne vsebujejo perutninskega mesa ali klavničnih odpadkov |
| --- | --- |

– – – – – – –

ki ne vsebujejo perutninskega mesa ali klavničnih odpadkov

| – – – – – – – – | ki vsebujejo proizvode iz prepoznavnih kosov mišičnega mesa, ki jih zaradi njihove velikosti ni mogoče identificirati kot dele šunke, plečeta, ledij ali vratnika, skupaj z delci vidne maščobe in majhnimi količinami želatine |
| --- | --- |

– – – – – – – –

ki vsebujejo proizvode iz prepoznavnih kosov mišičnega mesa, ki jih zaradi njihove velikosti ni mogoče identificirati kot dele šunke, plečeta, ledij ali vratnika, skupaj z delci vidne maščobe in majhnimi količinami želatine

1602 49 19 9130

7.   Perutninsko meso

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| ex 0105 | Živa perutnina, kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, race, gosi, purani in pegatke: | |
| | – | Mase do vključno 185 g: |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

ex 0105

Živa perutnina, kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, race, gosi, purani in pegatke:

–

Mase do vključno 185 g:

0105 11

| – – | kokoši in petelini vrste Gallus domesticus: |
| --- | --- |

– –

kokoši in petelini vrste Gallus domesticus:

| – – – | kokoši iz matične jate (plemenske) |
| --- | --- |

– – –

kokoši iz matične jate (plemenske)

0105 11 11

| – – – – | nesnice |
| --- | --- |

– – – –

nesnice

0105 11 11 9000

0105 11 19

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0105 11 19 9000

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

0105 11 91

| – – – – | nesnice |
| --- | --- |

– – – –

nesnice

0105 11 91 9000

0105 11 99

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0105 11 99 9000

0105 12 00

| – – | purani |
| --- | --- |

– –

purani

0105 12 00 9000

ex 0105 19

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

0105 19 20

| – – – | gosi |
| --- | --- |

– – –

gosi

0105 19 20 9000

ex 0207

Meso in užitni odpadki perutnine iz tar. št. 0105, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

| – | Kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus: |
| --- | --- |

–

Kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus:

ex 0207 12

| – – | nerazrezane na kose, sveže ali ohlajene: |
| --- | --- |

– –

nerazrezane na kose, sveže ali ohlajene:

ex 0207 12 10

| – – – | oskubljene in očiščene, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znane kot ‚70 % piščanci‘ |
| --- | --- |

– – –

oskubljene in očiščene, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znane kot ‚70 % piščanci‘

| – – – – | s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama |
| --- | --- |

– – – –

s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0207 12 10 9900

ex 0207 12 90

| – – – | oskubljene in očiščene, brez glav, nog ter vratov, src, jeter in želodčkov, znane kot ‚65 % piščanci‘ ali pod drugim nazivom |
| --- | --- |

– – –

oskubljene in očiščene, brez glav, nog ter vratov, src, jeter in želodčkov, znane kot ‚65 % piščanci‘ ali pod drugim nazivom

| – – – – | ‚65 % piščanci‘ |
| --- | --- |

– – – –

‚65 % piščanci‘

| – – – – – | s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama |
| --- | --- |

– – – – –

s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

0207 12 90 9190

| – – – – | kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, oskubljene in očiščene, brez glav in nog, vendar z vratovi, srci, jetri in želodčki neenakomerne sestave: |
| --- | --- |

– – – –

kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, oskubljene in očiščene, brez glav in nog, vendar z vratovi, srci, jetri in želodčki neenakomerne sestave:

| – – – – – | kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama |
| --- | --- |

– – – – –

kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

0207 12 90 9990

ex 0207 14

| – – | kosi in odpadki, zamrznjeni |
| --- | --- |

– –

kosi in odpadki, zamrznjeni

| – – – | kosi: |
| --- | --- |

– – –

kosi:

| – – – – | s kostmi: |
| --- | --- |

– – – –

s kostmi:

ex 0207 14 20

| – – – – – | polovice ali četrtine: |
| --- | --- |

– – – – –

polovice ali četrtine:

| – – – – – – | kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama |
| --- | --- |

– – – – – –

kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama

| – – – – – – | Drugo |
| --- | --- |

– – – – – –

Drugo

0207 14 20 9900

ex 0207 14 60

| – – – – – | noge in kosi nog: |
| --- | --- |

– – – – –

noge in kosi nog:

| – – – – – – | kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama |
| --- | --- |

– – – – – –

kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama

| – – – – – – | Drugo |
| --- | --- |

– – – – – –

Drugo

0207 14 60 9900

ex 0207 14 70

| – – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – – –

drugo:

| – – – – – – | polovice ali četrti brez škofij: |
| --- | --- |

– – – – – –

polovice ali četrti brez škofij:

| – – – – – – – | kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama |
| --- | --- |

– – – – – – –

kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus s popolnoma okostenelim vrhom prsnice, stegnenicama in golenicama

| – – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – – –

drugo

0207 14 70 9190

| – – – – – – | kosi, ki jih sestavlja cela noga ali del noge in del hrbta, pri čemer masa hrbta ne presega 25 % celotne mase |
| --- | --- |

– – – – – –

kosi, ki jih sestavlja cela noga ali del noge in del hrbta, pri čemer masa hrbta ne presega 25 % celotne mase

| – – – – – – – | kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus s popolnoma okostenelima stegnenicama |
| --- | --- |

– – – – – – –

kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus s popolnoma okostenelima stegnenicama

| – – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – – –

drugo

0207 14 70 9290

| – | Od puranov: |
| --- | --- |

–

Od puranov:

0207 25

| – – | nerazrezane na kose, sveže ali ohlajene: |
| --- | --- |

– –

nerazrezane na kose, sveže ali ohlajene:

0207 25 10

| – – – | oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srci, jetri in želodčki, znani kot ‚80 % purani‘ |
| --- | --- |

– – –

oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srci, jetri in želodčki, znani kot ‚80 % purani‘

0207 25 10 9000

0207 25 90

| – – – | oskubljene in očiščene, brez glav, nog ter vratov, src, jeter in želodčkov, znane kot ‚73 % purani‘ ali pod drugim nazivom |
| --- | --- |

– – –

oskubljene in očiščene, brez glav, nog ter vratov, src, jeter in želodčkov, znane kot ‚73 % purani‘ ali pod drugim nazivom

0207 25 90 9000

ex 0207 27

| – – | kosi in odpadki, zamrznjeni |
| --- | --- |

– –

kosi in odpadki, zamrznjeni

| – – – | kosi: |
| --- | --- |

– – –

kosi:

ex 0207 27 10

| – – – – | brez kosti: |
| --- | --- |

– – – –

brez kosti:

| – – – – – | homogenizirano meso, vključno mehansko izkoščeno meso |
| --- | --- |

– – – – –

homogenizirano meso, vključno mehansko izkoščeno meso

| – – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – – –

drugo:

| – – – – – – | drugo, razen škofij |
| --- | --- |

– – – – – –

drugo, razen škofij

0207 27 10 9990

| – – – – | s kostmi |
| --- | --- |

– – – –

s kostmi

| – – – – – | noge in kosi nog |
| --- | --- |

– – – – –

noge in kosi nog

0207 27 60

| – – – – – – | krače in kosi krač |
| --- | --- |

– – – – – –

krače in kosi krač

0207 27 60 9000

0207 27 70

| – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – –

drugo

0207 27 70 9000

8.   Jajca

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| ex 0407 00 | Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana: | |
| | – | Perutnine: |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

ex 0407 00

Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana:

–

Perutnine:

| – – | valilna (35): |
| --- | --- |

– –

valilna (35):

0407 00 11

| – – – | puranja ali gosja |
| --- | --- |

– – –

puranja ali gosja

0407 00 11 9000

0407 00 19

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

0407 00 19 9000

0407 00 30

| – – | drugo |
| --- | --- |

– –

drugo

0407 00 30 9000

0408

Ptičja jajca brez lupine ter jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih:

| – | Rumenjaki: |
| --- | --- |

–

Rumenjaki:

ex 0408 11

| – – | Suho: |
| --- | --- |

– –

Suho:

ex 0408 11 80

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | primerni za človeško prehrano |
| --- | --- |

– – – –

primerni za človeško prehrano

0408 11 80 9100

ex 0408 19

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

ex 0408 19 81

| – – – – | Tekoči: |
| --- | --- |

– – – –

Tekoči:

| – – – – – | primerni za človeško prehrano |
| --- | --- |

– – – – –

primerni za človeško prehrano

0408 19 81 9100

ex 0408 19 89

| – – – – | drugi, vključno zamrznjeni: |
| --- | --- |

– – – –

drugi, vključno zamrznjeni:

| – – – – – | primerni za človeško prehrano |
| --- | --- |

– – – – –

primerni za človeško prehrano

0408 19 89 9100

| – | drugo: |
| --- | --- |

–

drugo:

ex 0408 91

| – – | posušeni: |
| --- | --- |

– –

posušeni:

ex 0408 91 80

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | primerni za človeško prehrano |
| --- | --- |

– – – –

primerni za človeško prehrano

0408 91 80 9100

ex 0408 99

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

ex 0408 99 80

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | primerni za človeško prehrano |
| --- | --- |

– – – –

primerni za človeško prehrano

0408 99 80 9100

9.   Mleko in mlečni izdelki

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| 0401 | Mleko in smetana, nekoncentrirana niti ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil (50): | |
| 0401 10 | – | z vsebnostjo maščobe do vključno 1 mas. %: |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

0401

Mleko in smetana, nekoncentrirana niti ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil (50):

0401 10

–

z vsebnostjo maščobe do vključno 1 mas. %:

0401 10 10

| – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov |
| --- | --- |

– –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov

0401 10 10 9000

0401 10 90

| – – | drugo |
| --- | --- |

– –

drugo

0401 10 90 9000

0401 20

| – | z vsebnostjo maščobe več kot 1 mas. % do vključno 6 mas. %: |
| --- | --- |

–

z vsebnostjo maščobe več kot 1 mas. % do vključno 6 mas. %:

| – – | do vključno 3 mas. %: |
| --- | --- |

– –

do vključno 3 mas. %:

0401 20 11

| – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov |
| --- | --- |

– – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov

| – – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 1,5 mas %: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob do vključno 1,5 mas %:

0401 20 11 9100

| – – – – | z vsebnostjo maščobe več kot 1,5 mas. % |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščobe več kot 1,5 mas. %

0401 20 11 9500

0401 20 19

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 1,5 mas %: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob do vključno 1,5 mas %:

0401 20 19 9100

| – – – – | z vsebnostjo maščobe več kot 1,5 mas. % |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščobe več kot 1,5 mas. %

0401 20 19 9500

| – – | več kot 3 mas. %: |
| --- | --- |

– –

več kot 3 mas. %:

0401 20 91

| – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov |
| --- | --- |

– – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov

0401 20 91 9000

0401 20 99

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

0401 20 99 9000

0401 30

| – | z vsebnostjo maščobe več kot 6 mas. %: |
| --- | --- |

–

z vsebnostjo maščobe več kot 6 mas. %:

| – – | do vključno 21 mas. %: |
| --- | --- |

– –

do vključno 21 mas. %:

0401 30 11

| – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov |
| --- | --- |

– – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov

| – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – | več kot 10 mas. % do vključno 17 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 10 mas. % do vključno 17 mas. %

0401 30 11 9400

| – – – – – | več kot 17 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 17 mas. %

0401 30 11 9700

0401 30 19

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | Z vsebnostjo maščobe več kot 17 mas. %: |
| --- | --- |

– – – –

Z vsebnostjo maščobe več kot 17 mas. %:

0401 30 19 9700

| – – | več kot 21 mas. % do vključno 45 mas. % |
| --- | --- |

– –

več kot 21 mas. % do vključno 45 mas. %

0401 30 31

| – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov |
| --- | --- |

– – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov

| – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – | do vključno 35 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

do vključno 35 mas. %

0401 30 31 9100

| – – – – – | več kot 35 mas. % do vključno 39 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 35 mas. % do vključno 39 mas. %

0401 30 31 9400

| – – – – – | več kot 39 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 39 mas. %

0401 30 31 9700

0401 30 39

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – | do vključno 35 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

do vključno 35 mas. %

0401 30 39 9100

| – – – – – | več kot 35 mas. % do vključno 39 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 35 mas. % do vključno 39 mas. %

0401 30 39 9400

| – – – – – | več kot 39 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 39 mas. %

0401 30 39 9700

| – – | več kot 45 mas. %: |
| --- | --- |

– –

več kot 45 mas. %:

0401 30 91

| – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov |
| --- | --- |

– – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno dveh litrov

| – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – | do vključno 68 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

do vključno 68 mas. %

0401 30 91 9100

| – – – – – | več kot 68 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 68 mas. %

0401 30 91 9500

0401 30 99

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – | do vključno 68 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

do vključno 68 mas. %

0401 30 99 9100

| – – – – – | več kot 68 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 68 mas. %

0401 30 99 9500

0402

Mleko in smetana, koncentrirana ali ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila (43):

ex 0402 10

| – | V prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (46): |
| --- | --- |

–

V prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (46):

| – – | ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil (48): |
| --- | --- |

– –

ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil (48):

0402 10 11

| – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg |
| --- | --- |

– – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg

0402 10 11 9000

0402 10 19

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

0402 10 19 9000

| – – | drugo (49): |
| --- | --- |

– –

drugo (49):

0402 10 91

| – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg |
| --- | --- |

– – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg

0402 10 91 9000

0402 10 99

| – – – | drugo |
| --- | --- |

– – –

drugo

0402 10 99 9000

| – | v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe več kot 1,5 mas. % (46): |
| --- | --- |

–

v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe več kot 1,5 mas. % (46):

ex 0402 21

| – – | ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil (48): |
| --- | --- |

– –

ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil (48):

| – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 27 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščob do vključno 27 mas. %:

0402 21 11

| – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | do vključno 11 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

do vključno 11 mas. %

0402 21 11 9200

| – – – – – – | več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. %

0402 21 11 9300

| – – – – – – | več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. %

0402 21 11 9500

| – – – – – – | več kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 25 mas. %

0402 21 11 9900

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

0402 21 17

| – – – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 11 mas %: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob do vključno 11 mas %:

0402 21 17 9000

0402 21 19

| – – – – – | z vsebnostjo maščobe več kot 11 mas. % do vključno 27 mas. %: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščobe več kot 11 mas. % do vključno 27 mas. %:

| – – – – – – | do vključno 17 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

do vključno 17 mas. %

0402 21 19 9300

| – – – – – – | več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. %

0402 21 19 9500

| – – – – – – | več kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 25 mas. %

0402 21 19 9900

| – – – | Z vsebnostjo maščobe več kot 27 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

Z vsebnostjo maščobe več kot 27 mas. %:

0402 21 91

| – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | do vključno 28 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

do vključno 28 mas. %

0402 21 91 9100

| – – – – – – | več kot 28 mas. % do vključno 29 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 28 mas. % do vključno 29 mas. %

0402 21 91 9200

| – – – – – – | več kot 29 mas. % do vključno 45 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 29 mas. % do vključno 45 mas. %

0402 21 91 9350

| – – – – – – | več kot 45 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 45 mas. %

0402 21 91 9500

0402 21 99

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | do vključno 28 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

do vključno 28 mas. %

0402 21 99 9100

| – – – – – – | več kot 28 mas. % do vključno 29 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 28 mas. % do vključno 29 mas. %

0402 21 99 9200

| – – – – – – | več kot 29 mas. % do vključno 41 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 29 mas. % do vključno 41 mas. %

0402 21 99 9300

| – – – – – – | več kot 41 mas. % do vključno 45 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 41 mas. % do vključno 45 mas. %

0402 21 99 9400

| – – – – – – | več kot 45 mas. % do vključno 59 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 45 mas. % do vključno 59 mas. %

0402 21 99 9500

| – – – – – – | več kot 59 mas. % do vključno 69 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 59 mas. % do vključno 69 mas. %

0402 21 99 9600

| – – – – – – | več kot 69 mas. % do vključno 79 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 69 mas. % do vključno 79 mas. %

0402 21 99 9700

| – – – – – – | več kot 79 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 79 mas. %

0402 21 99 9900

ex 0402 29

| – – | drugo (49): |
| --- | --- |

– –

drugo (49):

| – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 27 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščob do vključno 27 mas. %:

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

0402 29 15

| – – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg:

| – – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – – | do vključno 11 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

do vključno 11 mas. %

0402 29 15 9200

| – – – – – – – | več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. %

0402 29 15 9300

| – – – – – – – | več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. %

0402 29 15 9500

| – – – – – – – | več kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

več kot 25 mas. %

0402 29 15 9900

0402 29 19

| – – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – – –

drugo:

| – – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – – | več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. %

0402 29 19 9300

| – – – – – – – | več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. %

0402 29 19 9500

| – – – – – – – | več kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

več kot 25 mas. %

0402 29 19 9900

| – – – | Z vsebnostjo maščobe več kot 27 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

Z vsebnostjo maščobe več kot 27 mas. %:

0402 29 91

| – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 2,5 kg:

0402 29 91 9000

0402 29 99

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | do vključno 41 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

do vključno 41 mas. %

0402 29 99 9100

| – – – – – – | več kot 41 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 41 mas. %

0402 29 99 9500

| – | drugo: |
| --- | --- |

–

drugo:

0402 91

| – – | ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil (48): |
| --- | --- |

– –

ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil (48):

0402 91 10

| – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 8 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščob do vključno 8 mas. %:

| – – – – | z vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi 15 mas. % ali več in vsebnostjo maščob več kot 7,4 mas. % |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi 15 mas. % ali več in vsebnostjo maščob več kot 7,4 mas. %

0402 91 10 9370

0402 91 30

| – – – | z vsebnostjo maščobe več kot 8 mas. % do vključno 10 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščobe več kot 8 mas. % do vključno 10 mas. %:

| – – – – | z vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi 15 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi 15 mas. % ali več

0402 91 30 9300

| – – – | z vsebnostjo maščobe več kot 45 mas. % |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščobe več kot 45 mas. %

0402 91 99

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0402 91 99 9000

0402 99

| – – | drugo (49): |
| --- | --- |

– –

drugo (49):

0402 99 10

| – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 9,5 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščob do vključno 9,5 mas. %:

| – – – – | z vsebnostjo saharoze 40 mas. % ali več, z vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi 15 mas. % ali več in vsebnostjo maščobe več kot 6,9 mas. % |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo saharoze 40 mas. % ali več, z vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi 15 mas. % ali več in vsebnostjo maščobe več kot 6,9 mas. %

0402 99 10 9350

| – – – | z vsebnostjo maščobe več kot 9,5 mas. % do vključno 45 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščobe več kot 9,5 mas. % do vključno 45 mas. %:

0402 99 31

| – – – – | v izvirnem pakiranju do vključno 2,5 kg: |
| --- | --- |

– – – –

v izvirnem pakiranju do vključno 2,5 kg:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 21 mas %: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob do vključno 21 mas %:

| – – – – – – | z vsebnosti saharoze 40 mas. % ali več in vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi 15 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

z vsebnosti saharoze 40 mas. % ali več in vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi 15 mas. %

0402 99 31 9150

| – – – – – | z vsebnostjo maščobe več kot 21 mas. % do vključno 39 mas. %: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščobe več kot 21 mas. % do vključno 39 mas. %:

0402 99 31 9300

| – – – – – | z vsebnostjo maščobe več kot 39 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščobe več kot 39 mas. %

0402 99 31 9500

0402 99 39

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

| – – – – – | z vsebnostjo maščobe do vključno 21 mas. %, z vsebnostjo saharoze 40 mas. % ali več in z vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi 15 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščobe do vključno 21 mas. %, z vsebnostjo saharoze 40 mas. % ali več in z vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi 15 mas. % ali več

0402 99 39 9150

ex 0403

Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirano ali ne ali, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali aromatizirano ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav ali ne

ex 0403 90

| – | drugo: |
| --- | --- |

–

drugo:

| – – | nearomatiziran, niti ne vsebuje dodanega sadja, oreškov ali kakava: |
| --- | --- |

– –

nearomatiziran, niti ne vsebuje dodanega sadja, oreškov ali kakava:

| – – – | v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah (43)
   (47): |
| --- | --- |

– – –

v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah (43)
   (47):

| – – – – | ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščob (36): |
| --- | --- |

– – – –

ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščob (36):

0403 90 11

| – – – – – | do vključno 1,5 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

do vključno 1,5 mas. %

0403 90 11 9000

0403 90 13

| – – – – – | več kot 1,5 mas. % do vključno 27 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 1,5 mas. % do vključno 27 mas. %

| – – – – – – | do vključno 11 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

do vključno 11 mas. %

0403 90 13 9200

| – – – – – – | več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. %

0403 90 13 9300

| – – – – – – | več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. %

0403 90 13 9500

| – – – – – – | več kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 25 mas. %

0403 90 13 9900

0403 90 19

| – – – – – | več kot 27 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 27 mas. %

0403 90 19 9000

| – – – – | drugo, z vsebnostjo maščob (39): |
| --- | --- |

– – – –

drugo, z vsebnostjo maščob (39):

0403 90 33

| – – – – – | več kot 1,5 mas. % do vključno 27 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 1,5 mas. % do vključno 27 mas. %

| – – – – – – | več kot 11 mas. % do vključno 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 11 mas. % do vključno 25 mas. %

0403 90 33 9400

| – – – – – – | več kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 25 mas. %

0403 90 33 9900

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščob (36): |
| --- | --- |

– – – –

ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščob (36):

0403 90 51

| – – – – – | do vključno 3 mas. %: |
| --- | --- |

– – – – –

do vključno 3 mas. %:

| – – – – – – | do vključno 1,5 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

do vključno 1,5 mas. %

0403 90 51 9100

0403 90 59

| – – – – – | več kot 6 mas. %: |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 6 mas. %:

| – – – – – – | več kot 17 mas. % do vključno 21 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 17 mas. % do vključno 21 mas. %

0403 90 59 9170

| – – – – – – | več kot 21 mas. % do vključno 35 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 21 mas. % do vključno 35 mas. %

0403 90 59 9310

| – – – – – – | več kot 35 mas. % do vključno 39 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 35 mas. % do vključno 39 mas. %

0403 90 59 9340

| – – – – – – | več kot 39 mas. % do vključno 45 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 39 mas. % do vključno 45 mas. %

0403 90 59 9370

| – – – – – – | več kot 45 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 45 mas. %

0403 90 59 9510

ex 0404

Sirotka, koncentrirana ali ne, ali ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne; proizvodi iz naravnih mlečnih sestavin ki imajo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu:

0404 90

| – | drugo: |
| --- | --- |

–

drugo:

| – – | ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščob (36): |
| --- | --- |

– –

ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščob (36):

ex 0404 90 21

| – – – | do vključno 1,5 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

do vključno 1,5 mas. %:

| – – – – | v prahu ali granulah, z vsebnostjo vode do vključno 5 mas. % in vsebnostjo mlečnih beljakovin v nemastni suhi snovi mleka: |
| --- | --- |

– – – –

v prahu ali granulah, z vsebnostjo vode do vključno 5 mas. % in vsebnostjo mlečnih beljakovin v nemastni suhi snovi mleka:

| – – – – – | 29 mas. % ali več, vendar manj kot 34 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

29 mas. % ali več, vendar manj kot 34 mas. %

0404 90 21 9120

| – – – – – | 34 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – –

34 mas. % ali več

0404 90 21 9160

0404 90 23

| – – – | več kot 1,5 mas. % do vključno 27 mas. % (43): |
| --- | --- |

– – –

več kot 1,5 mas. % do vključno 27 mas. % (43):

| – – – – | v prahu ali granulah: |
| --- | --- |

– – – –

v prahu ali granulah:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | do vključno 11 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

do vključno 11 mas. %

0404 90 23 9120

| – – – – – – | več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. %

0404 90 23 9130

| – – – – – – | več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. %

0404 90 23 9140

| – – – – – – | več kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 25 mas. %

0404 90 23 9150

ex 0404 90 29

| – – – | več kot 27 mas. % (43): |
| --- | --- |

– – –

več kot 27 mas. % (43):

| – – – – | v prahu ali granulah, z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – –

v prahu ali granulah, z vsebnostjo maščob:

| – – – – – | do vključno 28 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

do vključno 28 mas. %

0404 90 29 9110

| – – – – – | več kot 28 mas. % do vključno 29 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 28 mas. % do vključno 29 mas. %

0404 90 29 9115

| – – – – – | več kot 29 mas. % do vključno 45 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 29 mas. % do vključno 45 mas. %

0404 90 29 9125

| – – – – – | več kot 45 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

več kot 45 mas. %

0404 90 29 9140

| – – | drugo, z vsebnostjo maščob (39)
   (43): |
| --- | --- |

– –

drugo, z vsebnostjo maščob (39)
   (43):

0404 90 81

| – – – | do vključno 1,5 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

do vključno 1,5 mas. %:

| – – – – | v prahu ali granulah |
| --- | --- |

– – – –

v prahu ali granulah

0404 90 81 9100

ex 0404 90 83

| – – – | več kot 1,5 mas. % do vključno 27 mas. % |
| --- | --- |

– – –

več kot 1,5 mas. % do vključno 27 mas. %

| – – – – | v prahu ali granulah: |
| --- | --- |

– – – –

v prahu ali granulah:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | do vključno 11 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

do vključno 11 mas. %

0404 90 83 9110

| – – – – – – | več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 11 mas. % do vključno 17 mas. %

0404 90 83 9130

| – – – – – – | več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 17 mas. % do vključno 25 mas. %

0404 90 83 9150

| – – – – – – | več kot 25 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 25 mas. %

0404 90 83 9170

| – – – – | drugo, razen v prahu ali v granulah: |
| --- | --- |

– – – –

drugo, razen v prahu ali v granulah:

| – – – – – | z vsebnostjo saharoze 40 mas. % ali več, z vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi ne manj kot 15 mas. % in vsebnostjo maščobe več kot 6,9 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo saharoze 40 mas. % ali več, z vsebnostjo nemastne mlečne suhe snovi ne manj kot 15 mas. % in vsebnostjo maščobe več kot 6,9 mas. %

0404 90 83 9936

ex 0405

Maslo ter druge maščobe in olja, pridobljeni iz mleka; mlečni namazi:

0405 10

| – | Maslo: |
| --- | --- |

–

Maslo:

| – – | z vsebnostjo maščob do vključno 85 mas. %: |
| --- | --- |

– –

z vsebnostjo maščob do vključno 85 mas. %:

| – – – | naravno maslo: |
| --- | --- |

– – –

naravno maslo:

0405 10 11

| – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg: |
| --- | --- |

– – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | 80 mas. % ali več, vendar manj kot 82 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

80 mas. % ali več, vendar manj kot 82 mas. %

0405 10 11 9500

| – – – – – – | 82 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – –

82 mas. % ali več

0405 10 11 9700

0405 10 19

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | 80 mas. % ali več, vendar manj kot 82 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

80 mas. % ali več, vendar manj kot 82 mas. %

0405 10 19 9500

| – – – – – – | 82 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – –

82 mas. % ali več

0405 10 19 9700

0405 10 30

| – – – | rekombinirano maslo: |
| --- | --- |

– – –

rekombinirano maslo:

| – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg: |
| --- | --- |

– – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | 80 mas. % ali več, vendar manj kot 82 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

80 mas. % ali več, vendar manj kot 82 mas. %

0405 10 30 9100

| – – – – – – | 82 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – –

82 mas. % ali več

0405 10 30 9300

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | 82 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – –

82 mas. % ali več

0405 10 30 9700

0405 10 50

| – – – | sirotkino maslo: |
| --- | --- |

– – –

sirotkino maslo:

| – – – – | v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg: |
| --- | --- |

– – – –

v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | 82 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – –

82 mas. % ali več

0405 10 50 9300

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – – – | 80 mas. % ali več, vendar manj kot 82 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

80 mas. % ali več, vendar manj kot 82 mas. %

0405 10 50 9500

| – – – – – – | 82 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – –

82 mas. % ali več

0405 10 50 9700

0405 10 90

| – – | drugo |
| --- | --- |

– –

drugo

0405 10 90 9000

ex 0405 20

| – | Mlečni namazi: |
| --- | --- |

–

Mlečni namazi:

0405 20 90

| – – | z vsebnostjo maščob več kot 75 mas. %, vendar manj kot 80 mas. % maščobe |
| --- | --- |

– –

z vsebnostjo maščob več kot 75 mas. %, vendar manj kot 80 mas. % maščobe

| – – – | z vsebnostjo maščob: |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščob:

| – – – – | več kot 75 mas. %, vendar manj kot 78 mas. % |
| --- | --- |

– – – –

več kot 75 mas. %, vendar manj kot 78 mas. %

0405 20 90 9500

| – – – – | 78 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – –

78 mas. % ali več

0405 20 90 9700

0405 90

| – | Drugo: |
| --- | --- |

–

Drugo:

0405 90 10

| – – | z vsebnostjo maščob 99,3 mas. % ali več in z vsebnostjo vode do vključno 0,5 mas. % |
| --- | --- |

– –

z vsebnostjo maščob 99,3 mas. % ali več in z vsebnostjo vode do vključno 0,5 mas. %

0405 90 10 9000

0405 90 90

| – – | drugo |
| --- | --- |

– –

drugo

0405 90 90 9000

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Dodatne zahteve za uporabo tarifne oznake

Koda proizvoda

Največja vsebnost vode v masi proizvoda

(%)

Najmanjša vsebnost maščobe v suhi snovi

(%)

ex 0406

Sir in skuta (42)
   (45):

ex 0406 10

| – | Sveži (nezrel ali nenasoljen) sir, vključno sir iz sirotke in skuta: |
| --- | --- |

–

Sveži (nezrel ali nenasoljen) sir, vključno sir iz sirotke in skuta:

ex 0406 10 20

| – – | z vsebnostjo maščob do vključno 40 mas. %: |
| --- | --- |

– –

z vsebnostjo maščob do vključno 40 mas. %:

| – – – | sir iz sirotke, razen slane ricotte |
| --- | --- |

– – –

sir iz sirotke, razen slane ricotte

0406 10 20 9100

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | z vsebnostjo vode, izračunano iz mase nemastne snovi, več kot 47 mas. % do vključno 72 mas. %: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo vode, izračunano iz mase nemastne snovi, več kot 47 mas. % do vključno 72 mas. %:

| – – – – – | ricotta, slana: |
| --- | --- |

– – – – –

ricotta, slana:

| – – – – – – | izdelan izključno iz ovčjega mleka: |
| --- | --- |

– – – – – –

izdelan izključno iz ovčjega mleka:

55

45

0406 10 20 9230

| – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – –

drugo

55

39

0406 10 20 9290

| – – – – – | kočarski sir |
| --- | --- |

– – – – –

kočarski sir

60

0406 10 20 9300

| – – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – – –

drugo:

| – – – – – – | z vsebnostjo maščob v suhi snovi: |
| --- | --- |

– – – – – –

z vsebnostjo maščob v suhi snovi:

| – – – – – – – | manj kot 5 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

manj kot 5 mas. %

60

0406 10 20 9610

| – – – – – – – | 5 mas. % ali več, vendar manj kot 19 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

5 mas. % ali več, vendar manj kot 19 mas. %

60

5

0406 10 20 9620

| – – – – – – – | 19 mas. % ali več, vendar manj kot 39 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

19 mas. % ali več, vendar manj kot 39 mas. %

57

19

0406 10 20 9630

| – – – – – – – | drugi, z vsebnostjo vode, izračunano iz mase nemastne snovi: |
| --- | --- |

– – – – – – –

drugi, z vsebnostjo vode, izračunano iz mase nemastne snovi:

| – – – – – – – – | več kot 47 mas. % do vključno 52 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

več kot 47 mas. % do vključno 52 mas. %

40

39

0406 10 20 9640

| – – – – – – – – | več kot 52 mas. % do vključno 62 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

več kot 52 mas. % do vključno 62 mas. %

50

39

0406 10 20 9650

| – – – – – – – – | več kot 62 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

več kot 62 mas. %

0406 10 20 9660

| – – – – | z vsebnostjo vode, izračunano iz mase nemastne snovi, več kot 72 mas. %: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo vode, izračunano iz mase nemastne snovi, več kot 72 mas. %:

| – – – – – | smetanov sir z vsebnostjo vode, izračunano iz mase nemastne snovi, več kot 77 mas. % do vključno 83 mas. % in vsebnostjo maščob v suhi snovi: |
| --- | --- |

– – – – –

smetanov sir z vsebnostjo vode, izračunano iz mase nemastne snovi, več kot 77 mas. % do vključno 83 mas. % in vsebnostjo maščob v suhi snovi:

| – – – – – – | 60 mas. % ali več, vendar manj kot 69 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

60 mas. % ali več, vendar manj kot 69 mas. %

60

60

0406 10 20 9830

| – – – – – – | 69 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – –

69 mas. % ali več

59

69

0406 10 20 9850

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

0406 10 20 9870

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0406 10 20 9900

ex 0406 20

| – | Sir, nariban ali v prahu, vseh vrst: |
| --- | --- |

–

Sir, nariban ali v prahu, vseh vrst:

ex 0406 20 90

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | siri iz sirotke: |
| --- | --- |

– – –

siri iz sirotke:

0406 20 90 9100

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | z vsebnostjo maščob več kot 20 mas. %, vsebnostjo laktoze manj kot 5 mas. % in z vsebnostjo suhe snovi: |
| --- | --- |

– – – –

z vsebnostjo maščob več kot 20 mas. %, vsebnostjo laktoze manj kot 5 mas. % in z vsebnostjo suhe snovi:

| – – – – – | 60 mas. % ali več, vendar manj kot 80 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

60 mas. % ali več, vendar manj kot 80 mas. %

40

34

0406 20 90 9913

| – – – – – | 80 mas. % ali več, vendar manj kot 85 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

80 mas. % ali več, vendar manj kot 85 mas. %

20

30

0406 20 90 9915

| – – – – – | 85 mas. % ali več, vendar manj kot 95 mas. % |
| --- | --- |

– – – – –

85 mas. % ali več, vendar manj kot 95 mas. %

15

30

0406 20 90 9917

| – – – – – | 95 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – –

95 mas. % ali več

5

30

0406 20 90 9919

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

0406 20 90 9990

ex 0406 30

| – | Sir, topljen, razen naribanega, ali v prahu: |
| --- | --- |

–

Sir, topljen, razen naribanega, ali v prahu:

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 36 mas.% in z vsebnostjo maščob v suhi snovi: |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščob do vključno 36 mas.% in z vsebnostjo maščob v suhi snovi:

ex 0406 30 31

| – – – – | do vključno 48 mas. %: |
| --- | --- |

– – – –

do vključno 48 mas. %:

| – – – – – | z vsebnostjo suhe snovi: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo suhe snovi:

| – – – – – – | 40 mas. % ali več, vendar manj kot 43 mas. %, in vsebnostjo maščob v suhi snovi: |
| --- | --- |

– – – – – –

40 mas. % ali več, vendar manj kot 43 mas. %, in vsebnostjo maščob v suhi snovi:

| – – – – – – – | manj kot 20 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

manj kot 20 mas. %

60

0406 30 31 9710

| – – – – – – – | 20 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – – –

20 mas. % ali več

60

20

0406 30 31 9730

| – – – – – – | 43 mas. % ali več in z vsebnostjo maščob v suhi snovi: |
| --- | --- |

– – – – – –

43 mas. % ali več in z vsebnostjo maščob v suhi snovi:

| – – – – – – – | manj kot 20 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

manj kot 20 mas. %

57

0406 30 31 9910

| – – – – – – – | 20 mas. % ali več, vendar manj kot 40 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

20 mas. % ali več, vendar manj kot 40 mas. %

57

20

0406 30 31 9930

| – – – – – – – | 40 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – – –

40 mas. % ali več

57

40

0406 30 31 9950

ex 0406 30 39

| – – – – | več kot 48 mas. %: |
| --- | --- |

– – – –

več kot 48 mas. %:

| – – – – – | z vsebnostjo suhe snovi: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo suhe snovi:

| – – – – – – | 40 mas. % ali več, vendar manj kot 43 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

40 mas. % ali več, vendar manj kot 43 mas. %

60

48

0406 30 39 9500

| – – – – – – | 43 mas. % ali več, vendar manj kot 46 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

43 mas. % ali več, vendar manj kot 46 mas. %

57

48

0406 30 39 9700

| – – – – – – | 46 mas. % ali več in z vsebnostjo maščob v suhi snovi: |
| --- | --- |

– – – – – –

46 mas. % ali več in z vsebnostjo maščob v suhi snovi:

| – – – – – – – | manj kot 55 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – –

manj kot 55 mas. %

54

48

0406 30 39 9930

| – – – – – – – | 55 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – – –

55 mas. % ali več

54

55

0406 30 39 9950

ex 0406 30 90

| – – – | z vsebnostjo maščob več kot 36 mas. %: |
| --- | --- |

– – –

z vsebnostjo maščob več kot 36 mas. %:

54

79

0406 30 90 9000

ex 0406 40

| – | Sir z modrimi ali podobnimi žlahtnimi plesnimi, nastalimi v jedru sira proizveden s Penicillium roqueforti: |
| --- | --- |

–

Sir z modrimi ali podobnimi žlahtnimi plesnimi, nastalimi v jedru sira proizveden s Penicillium roqueforti:

ex 0406 40 50

| – – | gorgonzola |
| --- | --- |

– –

gorgonzola

53

48

0406 40 50 9000

ex 0406 40 90

| – – | drugo |
| --- | --- |

– –

drugo

50

40

0406 40 90 9000

ex 0406 90

| – | Sir, drug: |
| --- | --- |

–

Sir, drug:

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

ex 0406 90 13

| – – – | ementalec |
| --- | --- |

– – –

ementalec

40

45

0406 90 13 9000

ex 0406 90 15

| – – – | grojer, sbrinz: |
| --- | --- |

– – –

grojer, sbrinz:

| – – – – | grojer |
| --- | --- |

– – – –

grojer

38

45

0406 90 15 9100

ex 0406 90 17

| – – – | bergkaese, appenzell: |
| --- | --- |

– – –

bergkaese, appenzell:

| – – – – | bergkaese |
| --- | --- |

– – – –

bergkaese

38

45

0406 90 17 9100

ex 0406 90 21

| – – – | cheddar |
| --- | --- |

– – –

cheddar

39

48

0406 90 21 9900

ex 0406 90 23

| – – – | edamec |
| --- | --- |

– – –

edamec

47

40

0406 90 23 9900

ex 0406 90 25

| – – – | tilsit |
| --- | --- |

– – –

tilsit

47

45

0406 90 25 9900

ex 0406 90 27

| – – – | butterkaese |
| --- | --- |

– – –

butterkaese

52

45

0406 90 27 9900

ex 0406 90 29

| – – – | kačkaval |
| --- | --- |

– – –

kačkaval

| – – – – | izdelan iz ovčjega in/ali kozjega mleka |
| --- | --- |

– – – –

izdelan iz ovčjega in/ali kozjega mleka

42

50

0406 90 29 9100

| – – – – | izdelani izključno iz kravjega mleka |
| --- | --- |

– – – –

izdelani izključno iz kravjega mleka

44

45

0406 90 29 9300

ex 0406 90 32

| – – – | feta (38): |
| --- | --- |

– – –

feta (38):

| – – – – | izdelan izključno iz ovčjega ali ovčjega in kozjega mleka: |
| --- | --- |

– – – –

izdelan izključno iz ovčjega ali ovčjega in kozjega mleka:

| – – – – – | z vsebnostjo vode, izračunano iz mase nemastne snovi, do vključno 72 mas. %: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo vode, izračunano iz mase nemastne snovi, do vključno 72 mas. %:

56

43

0406 90 32 9119

ex 0406 90 35

| – – – | kefalo-tyri: |
| --- | --- |

– – –

kefalo-tyri:

| – – – – | izdelan izključno iz ovčjega in/ali kozjega mleka |
| --- | --- |

– – – –

izdelan izključno iz ovčjega in/ali kozjega mleka

38

40

0406 90 35 9190

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

38

40

0406 90 35 9990

ex 0406 90 37

| – – – | finlandia |
| --- | --- |

– – –

finlandia

40

45

0406 90 37 9000

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

| – – – – – | z vsebnostjo maščob do vključno 40 mas. % in z vsebnostjo vode, v nemaščobni snovi: |
| --- | --- |

– – – – –

z vsebnostjo maščob do vključno 40 mas. % in z vsebnostjo vode, v nemaščobni snovi:

| – – – – – – | do vključno 47 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

do vključno 47 mas. %

ex 0406 90 61

| – – – – – – – | grana padano, parmigiano reggiano |
| --- | --- |

– – – – – – –

grana padano, parmigiano reggiano

35

32

0406 90 61 9000

ex 0406 90 63

| – – – – – – – | fiore sardo, pecorino: |
| --- | --- |

– – – – – – –

fiore sardo, pecorino:

| – – – – – – – – | izdelan izključno iz ovčjega mleka: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

izdelan izključno iz ovčjega mleka:

35

36

0406 90 63 9100

| – – – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – – – –

drugo

35

36

0406 90 63 9900

ex 0406 90 69

| – – – – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – – – – –

drugo:

| – – – – – – – – | siri iz sirotke: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

siri iz sirotke:

0406 90 69 9100

| – – – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – – – –

drugo

38

30

0406 90 69 9910

| – – – – – – | več kot 47 mas. % do vključno 72 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – –

več kot 47 mas. % do vključno 72 mas. %

ex 0406 90 73

| – – – – – – – | provolone |
| --- | --- |

– – – – – – –

provolone

45

44

0406 90 73 9900

ex 0406 90 75

| – – – – – – – | asiago, caciocavallo, montasio, ragusano |
| --- | --- |

– – – – – – –

asiago, caciocavallo, montasio, ragusano

45

39

0406 90 75 9900

ex 0406 90 76

| – – – – – – – | danbo, fontal, fontina, fynbo, havarti, maribo, samsoe: |
| --- | --- |

– – – – – – –

danbo, fontal, fontina, fynbo, havarti, maribo, samsoe:

| – – – – – – – – | z vsebnostjo maščob v suhi snovi 45 mas. % ali več, vendar manj kot 55 mas. %: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

z vsebnostjo maščob v suhi snovi 45 mas. % ali več, vendar manj kot 55 mas. %:

| – – – – – – – – – | z vsebnostjo suhe snovi 50 mas. % ali več, vendar manj kot 56 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

z vsebnostjo suhe snovi 50 mas. % ali več, vendar manj kot 56 mas. %

50

45

0406 90 76 9300

| – – – – – – – – – | z vsebnostjo suhe snovi 56 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

z vsebnostjo suhe snovi 56 mas. % ali več

44

45

0406 90 76 9400

| – – – – – – – – | z vsebnostjo maščob v suhi snovi 55 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – – – –

z vsebnostjo maščob v suhi snovi 55 mas. % ali več

46

55

0406 90 76 9500

ex 0406 90 78

| – – – – – – – | gouda: |
| --- | --- |

– – – – – – –

gouda:

| – – – – – – – – | z vsebnostjo maščob v suhi snovi manj kot 48 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

z vsebnostjo maščob v suhi snovi manj kot 48 mas. %

50

20

0406 90 78 9100

| – – – – – – – – | z vsebnostjo maščob v suhi snovi 48 mas. % ali več, vendar manj kot 55 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

z vsebnostjo maščob v suhi snovi 48 mas. % ali več, vendar manj kot 55 mas. %

45

48

0406 90 78 9300

| – – – – – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – – – – – –

drugo:

45

55

0406 90 78 9500

ex 0406 90 79

| – – – – – – – | esrom, italico, kernhem, saint nectaire, saint paulin, taleggio |
| --- | --- |

– – – – – – –

esrom, italico, kernhem, saint nectaire, saint paulin, taleggio

56

40

0406 90 79 9900

ex 0406 90 81

| – – – – – – – | cantal, cheshire, wensleydale, lancashire, double gloucester, blarney, colby, monterey |
| --- | --- |

– – – – – – –

cantal, cheshire, wensleydale, lancashire, double gloucester, blarney, colby, monterey

44

45

0406 90 81 9900

ex 0406 90 85

| – – – – – – – | kefalograviera, kasseri: |
| --- | --- |

– – – – – – –

kefalograviera, kasseri:

| – – – – – – – – | z vsebnostjo vode do vključno 40 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

z vsebnostjo vode do vključno 40 mas. %

40

39

0406 90 85 9930

| – – – – – – – – | z vsebnostjo vode več kot 40 mas. % do vključno 45 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

z vsebnostjo vode več kot 40 mas. % do vključno 45 mas. %

45

39

0406 90 85 9970

| – – – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – – – –

drugo

0406 90 85 9999

| – – – – – – – | drugi siri z vsebnostjo vode, v nemaščobni snovi: |
| --- | --- |

– – – – – – –

drugi siri z vsebnostjo vode, v nemaščobni snovi:

ex 0406 90 86

| – – – – – – – – | več kot 47 mas. % do vključno 52 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

več kot 47 mas. % do vključno 52 mas. %

| – – – – – – – – – | siri iz sirotke: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

siri iz sirotke:

0406 90 86 9100

| – – – – – – – – – | drugi, z vsebnostjo maščobe v suhi snovi: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

drugi, z vsebnostjo maščobe v suhi snovi:

| – – – – – – – – – – | manj kot 5 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

manj kot 5 mas. %

52

0406 90 86 9200

| – – – – – – – – – – | 5 mas. % ali več, vendar manj kot 19 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

5 mas. % ali več, vendar manj kot 19 mas. %

51

5

0406 90 86 9300

| – – – – – – – – – – | 19 mas. % ali več, vendar manj kot 39 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

19 mas. % ali več, vendar manj kot 39 mas. %

47

19

0406 90 86 9400

| – – – – – – – – – – | 39 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

39 mas. % ali več

40

39

0406 90 86 9900

ex 0406 90 87

| – – – – – – – – | več kot 52 mas. % do vključno 62 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

več kot 52 mas. % do vključno 62 mas. %

| – – – – – – – – – | sir iz sirotke, razen sira manouri: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

sir iz sirotke, razen sira manouri:

0406 90 87 9100

| – – – – – – – – – | drugi, z vsebnostjo maščobe v suhi snovi: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

drugi, z vsebnostjo maščobe v suhi snovi:

| – – – – – – – – – – | manj kot 5 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

manj kot 5 mas. %

60

0406 90 87 9200

| – – – – – – – – – – | 5 mas. % ali več, vendar manj kot 19 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

5 mas. % ali več, vendar manj kot 19 mas. %

55

5

0406 90 87 9300

| – – – – – – – – – – | 19 mas. % ali več, vendar manj kot 40 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

19 mas. % ali več, vendar manj kot 40 mas. %

53

19

0406 90 87 9400

| – – – – – – – – – – | 40 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

40 mas. % ali več

| – – – – – – – – – – – | idiazabal, manchego in roncal, izdelani izključno iz ovčjega mleka |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

idiazabal, manchego in roncal, izdelani izključno iz ovčjega mleka

45

45

0406 90 87 9951

| – – – – – – – – – – – | maasdam |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

maasdam

45

45

0406 90 87 9971

| – – – – – – – – – – – | manouri |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

manouri

43

53

0406 90 87 9972

| – – – – – – – – – – – | hushallsost |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

hushallsost

46

45

0406 90 87 9973

| – – – – – – – – – – – | murukoloinen |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

murukoloinen

41

50

0406 90 87 9974

| – – – – – – – – – – – | graeddost |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

graeddost

39

60

0406 90 87 9975

| – – – – – – – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

drugo

47

40

0406 90 87 9979

ex 0406 90 88

| – – – – – – – – | več kot 62 mas. % do vključno 72 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – –

več kot 62 mas. % do vključno 72 mas. %

| – – – – – – – – – | siri iz sirotke: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

siri iz sirotke:

0406 90 88 9100

| – – – – – – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – – – – – – –

drugo:

| – – – – – – – – – – | z vsebnostjo maščob v suhi snovi: |
| --- | --- |

– – – – – – – – – –

z vsebnostjo maščob v suhi snovi:

| – – – – – – – – – – – | 10 mas. % ali več, vendar manj kot 19 mas. % |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

10 mas. % ali več, vendar manj kot 19 mas. %

60

10

0406 90 88 9300

| – – – – – – – – – – – | 40 mas. % ali več |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – –

40 mas. % ali več

| – – – – – – – – – – – – | akawi |
| --- | --- |

– – – – – – – – – – – –

akawi

55

40

0406 90 88 9500

10.   Beli in surovi sladkor brez nadaljnje predelave

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| ex 1701 | Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese ter kemično čista saharoza, v trdnem stanju: | |
| | – | Surovi sladkor, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil: |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

ex 1701

Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese ter kemično čista saharoza, v trdnem stanju:

–

Surovi sladkor, ki ne vsebuje dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil:

ex 1701 11

| – – | sladkor iz sladkornega trsa: |
| --- | --- |

– –

sladkor iz sladkornega trsa:

ex 1701 11 90

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | kandirni sladkor |
| --- | --- |

– – – –

kandirni sladkor

1701 11 90 9100

| – – – – | drugi surovi sladkor: |
| --- | --- |

– – – –

drugi surovi sladkor:

| – – – – – | v izvirnem pakiranju do vključno 5 kg neto proizvoda: |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju do vključno 5 kg neto proizvoda:

1701 11 90 9910

ex 1701 12

| – – | sladkor iz sladkorne pese: |
| --- | --- |

– –

sladkor iz sladkorne pese:

ex 1701 12 90

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | kandirni sladkor |
| --- | --- |

– – – –

kandirni sladkor

1701 12 90 9100

| – – – – | drugi surovi sladkor: |
| --- | --- |

– – – –

drugi surovi sladkor:

| – – – – – | v izvirnem pakiranju do vključno 5 kg neto proizvoda: |
| --- | --- |

– – – – –

v izvirnem pakiranju do vključno 5 kg neto proizvoda:

1701 12 90 9910

| – | Drugo: |
| --- | --- |

–

Drugo:

1701 91 00

| – – | ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila |
| --- | --- |

– –

ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila

1701 91 00 9000

ex 1701 99

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

1701 99 10

| – – – | beli sladkor |
| --- | --- |

– – –

beli sladkor

| – – – – | kandirni sladkor |
| --- | --- |

– – – –

kandirni sladkor

1701 99 10 9100

| – – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – – –

drugo:

| – – – – – | skupne količine do vključno 10 ton |
| --- | --- |

– – – – –

skupne količine do vključno 10 ton

1701 99 10 9910

| – – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – – –

drugo

1701 99 10 9950

ex 1701 99 90

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

| – – – – | ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila |
| --- | --- |

– – – –

ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila

1701 99 90 9100

11.   Sirupi in drugi izdelki iz sladkorja

| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Koda proizvoda |
| --- | --- | --- |
| ex 1702 | Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamel: | |
| ex 1702 40 | – | Glukoza in glukozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje vsaj 20 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja |

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Koda proizvoda

ex 1702

Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamel:

ex 1702 40

–

Glukoza in glukozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje vsaj 20 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja

ex 1702 40 10

| – – | izoglukoza: |
| --- | --- |

– –

izoglukoza:

| – – – | ki v suhem stanju vsebuje 41 mas. % fruktoze ali več |
| --- | --- |

– – –

ki v suhem stanju vsebuje 41 mas. % fruktoze ali več

1702 40 10 9100

1702 60

| – | Druga fruktoza in fruktozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje več kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja: |
| --- | --- |

–

Druga fruktoza in fruktozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje več kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja:

1702 60 10

| – – | izoglukoza |
| --- | --- |

– –

izoglukoza

1702 60 10 9000

1702 60 95

| – – | drugo |
| --- | --- |

– –

drugo

1702 60 95 9000

ex 1702 90

| – | Drugo, vključno invertni sladkor in drugi sladkorji in druge mešanice sladkornih sirupov, ki v suhem stanju vsebujejo 50 mas. % fruktoze: |
| --- | --- |

–

Drugo, vključno invertni sladkor in drugi sladkorji in druge mešanice sladkornih sirupov, ki v suhem stanju vsebujejo 50 mas. % fruktoze:

1702 90 30

| – – | izoglukoza |
| --- | --- |

– –

izoglukoza

1702 90 30 9000

| – – | karamel: |
| --- | --- |

– –

karamel:

1702 90 71

| – – – | ki v suhi snovi vsebuje 50 mas. % ali več saharoze |
| --- | --- |

– – –

ki v suhi snovi vsebuje 50 mas. % ali več saharoze

1702 90 71 9000

ex 1702 90 95

| – – | drugo: |
| --- | --- |

– –

drugo:

| – – – | umetni med, mešan ali ne z naravnim medom |
| --- | --- |

– – –

umetni med, mešan ali ne z naravnim medom

1702 90 95 9100

| – – – | drugo, razen sorboze |
| --- | --- |

– – –

drugo, razen sorboze

1702 90 95 9900

2106

Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu:

ex 2106 90

| – | Drugo: |
| --- | --- |

–

Drugo:

| – – | aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi: |
| --- | --- |

– –

aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi:

2106 90 30

| – – – | izoglukozni sirupi |
| --- | --- |

– – –

izoglukozni sirupi

2106 90 30 9000

| – – – | drugo: |
| --- | --- |

– – –

drugo:

2106 90 59

| – – – – | drugo |
| --- | --- |

– – – –

drugo

2106 90 59 9000“

---

(1)  UL L 149, 7.6.2008 str. 55.

1

(2)  Za določanje vsebnosti maščob se uporablja analitični postopek iz Priloge I (metoda A) k Direktivi Komisije 84/4/EGS (UL L 15, 18.1.1984, str. 28).

2

(3)  Za določanje vsebnosti maščob se uporablja naslednji postopek:

3

| — | vzorec se zdrobi, tako da več kot 90 % snovi lahko gre skozi sito z velikostjo okenca 500 mikrometrov in 100 % snovi lahko gre skozi sito z velikostjo okenca 1 000 mikrometrov, |
| --- | --- |

—

vzorec se zdrobi, tako da več kot 90 % snovi lahko gre skozi sito z velikostjo okenca 500 mikrometrov in 100 % snovi lahko gre skozi sito z velikostjo okenca 1 000 mikrometrov,

| — | nato se uporabi analitični postopek iz Priloge I (metoda A) k Direktivi 84/4/EGS. |
| --- | --- |

—

nato se uporabi analitični postopek iz Priloge I (metoda A) k Direktivi 84/4/EGS.

(4)  Pri škrobu se vsebnost suhe snovi določa s postopkom iz Priloge IV k Uredbi Komisije (ES) št. 687/2008 (UL L 192, 19.7.2008, str. 20). Čistoča škroba se določa z modificirano Ewersovo polarimetrijsko metodo iz Priloge III, del L, k Uredbi Komisije (ES) št. 152/2009 (UL L 54, 26.2.2009, str. 1).

4

(5)  Izvozno nadomestilo za škrob se prilagodi po naslednji formuli:

5

| 1. | Krompirjev škrob: ((dejanska suha snov)/80) × izvozno nadomestilo |
| --- | --- |

1.

Krompirjev škrob: ((dejanska suha snov)/80) × izvozno nadomestilo

| 2. | Vse druge vrste škroba: ((dejanska suha snov)/87) × izvozno nadomestilo |
| --- | --- |

2.

Vse druge vrste škroba: ((dejanska suha snov)/87) × izvozno nadomestilo

Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj zahtevka navede vsebnost suhe snovi proizvoda na izjavi, ki je predvidena v ta namen.

(6)  Izvozno nadomestilo se plača za proizvode z vsebnostjo suhe snovi najmanj 78 %. Izvozno nadomestilo za proizvode z vsebnostjo suhe snovi manj kot 78 % se prilagodi po naslednji formuli:

6

dejanska suha snov/78 × izvozno nadomestilo

Vsebnost suhe snovi se določa s postopkom 2 iz Priloge II k Direktivi Komisije št. 79/796/EGS (UL L 239, 22.9.1979, str. 24) ali s katerim koli drugim ustreznim analitičnim postopkom, ki zagotavlja vsaj takšne rezultate.

(7)  Zajema jih Uredba Komisije (ES) št. 1517/95 (UL L 147, 30.6.1995, str. 51).

7

(8)  Za namene nadomestil se upošteva samo škrob iz žitnih proizvodov. Žitni proizvodi so proizvodi iz tarifnih podštevilk 0709 90 60 in 0712 90 19, poglavja 10 in tarifnih številk 1101, 1102, 1103 in 1104 (nepredelani in nerekonstruirani) razen tarifne podštevilke 1104 30 in vsebnost žit v proizvodih iz tarifnih podštevilk 1904 10 10 in 1904 10 90 kombinirane nomenklature. Šteje se, da je vsebnost žit v proizvodih iz tarifnih podštevilk 1904 10 10 in 1904 10 90 kombinirane nomenklature enaka masi tega končnega proizvoda. Nadomestilo za žita se ne izplača, če z analizo ni mogoče natančno ugotoviti izvora škroba.

8

(9)  Nadomestilo se plača samo za proizvode, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba.

9

(10)  Za razvrstitev pod to tarifno podštevilko je treba predložiti potrdilo iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 433/2007 (UL L 104, 21.4.2007, str. 3).

10

(11)  Nadomestilo se odobri pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 (UL L 304, 22.11.2007, str. 21), in, če je ustrezno, iz Uredbe Komisije (ES) št. 1741/2006 (UL L 329, 25.11.2006, str. 7).

11

(12)  UL L 308, 8.11.2006, str. 7.

12

(13)  UL L 281, 24.10.2008, str. 3.

13

(14)  UL L 325, 24.11.2006, str. 12.

14

(15)  Vsebnost pustega govejega mesa brez maščobe se določi v skladu s postopkom analize iz Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 2429/86 (UL L 210, 1.8.1986, str. 39). Izraz ‚povprečna vsebnost‘ se nanaša na velikost vzorca, kakor je opredeljena v členu 2(1) Uredbe (ES) št. 765/2002 (UL L 117, 4.5.2002, str. 6). Vzorec je vzet iz dela zadevne serije, ki predstavlja največje tveganje.

15

(16)  Določanje vsebnosti kolagena:

16

Vsebnost kolagena se uporabi za doseganje povprečne vsebnosti hidroksiprolina, pomnoženo s faktorjem 8. Vsebnost hidroksiprolina je treba določati z metodo ISO 3496-1978.

(17)  Proizvode in njihove dele je mogoče razvrstiti v to tarifno podštevilko samo, če je iz njihove velikosti in značilnosti enotnega mišičnega tkiva mogoče ugotoviti, da so iz omenjenih osnovnih delov. Izraz ‚in njihovi deli‘ se nanaša na proizvode z neto maso dela najmanj 100 gramov ali na proizvode, razrezane na enake kose, za katere je mogoče jasno ugotoviti, da so iz omenjenega osnovnega kosa in ki so pakirani skupaj s skupno neto maso vsaj 100 gramov.

17

(18)  Do nadomestila so upravičeni samo tisti proizvodi, za imena katerih pristojni organi države članice proizvajalke izdajo potrdilo.

18

(19)  Nadomestilo za klobase, shranjene v posodah s konzervansom, se odobri na neto maso po odbitku mase te tekočine.

19

(20)  Masa parafinske plasti, določena glede na običajno uporabo v panogi, se šteje kot del neto mase klobase.

20

(21)  Črtano z Uredbo Komisije (ES) št. 2333/97 (UL L 323, 26.11.1997, str. 25).

21

(22)  Če se sestavljena živila (vključno s pripravljenimi jedmi), ki vsebujejo klobase, zaradi njihove sestave razvrstijo v tarifno številko 1601, se nadomestilo odobri samo na neto maso klobas, mesa in klavničnih odpadkov, vključno z maščobami kakršnega koli izvora, ki so del teh živil.

22

(23)  Nadomestilo za proizvode, ki vsebujejo kosti, se odobri na neto maso proizvoda po odbitku mase kosti.

23

(24)  Nadomestilo se odobri, če so izpolnjeni pogojih iz Uredbe Komisije (ES) št. 903/2008 (UL L 249, 18.9.2008, str. 3). Pri opravljanju izvoznih carinskih formalnosti izvoznik predloži pisno izjavo, da ti proizvodi izpolnjujejo navedene pogoje.

24

(25)  Vsebnost mesa in maščobe se določa z analitičnim postopkom iz Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 2004/2002 (UL L 308, 9.11.2002, str. 22).

25

(26)  Vsebnost mesa ali kakršnih koli klavničnih odpadkov, vključno z maščobami kakršne koli vrste ali izvora, se določa z analitičnim postopkom iz Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 226/89 (UL L 29, 31.1.1989, str. 11).

26

(27)  Zamrzovanje proizvodov v skladu s prvim odstavkom člena 7(3) Uredbe (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1) ni dovoljeno.

27

(28)  Trupi ali polovice trupov so lahko predstavljene s spodnjo čeljustjo ali brez nje.

28

(29)  Plečeta so lahko predstavljena s spodnjo čeljustjo ali brez nje.

29

(30)  Prednji deli so lahko predstavljeni s spodnjo čeljustjo ali brez nje.

30

(31)  Nadomestilo se ne odobri za spodnjo čeljust, podbradek (maščobni del spodnje čeljusti) ali spodnjo čeljust s podbradkom, ki je ponujena posebej.

31

(32)  Nadomestilo se ne odobri za vrat brez kosti, ki je ponujen posebej.

32

(33)  Če na podlagi določb opombe 2 k poglavju 16 KN ni upravičena razvrstitev blaga pod šunke ali dele šunke iz tarifne številke 1602 41 10 9110, se nadomestilo za oznako proizvoda 1602 42 10 9110 ali 1602 49 19 9130 lahko odobri, ne da bi to vplivalo na uporabo člena 48 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009.

33

(34)  Če na podlagi določb opombe 2 k poglavju 16 KN ni upravičena razvrstitev blaga pod šunke ali dele šunke iz tarifne številke 1602 42 10 9110, se nadomestilo za oznako proizvoda 1602 49 19 9130 lahko odobri, ne da bi to vplivalo na uporabo člena 48 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009.

34

(35)  Velja samo za jajca perutnine, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih določijo pristojni organi Evropskih skupnosti, in na katerih je odtisnjena registracijska številka ustanove proizvajalca in/ali drugi podatki, določeni v členu 3(5) Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 (UL L 168, 28.6.2008, str. 5).

35

(36)  Kadar proizvod iz te tarifne podštevilke vsebuje dodano sirotko in/ali proizvode iz sirotke in/ali laktozo in/ali kazein in/ali kazeinate in/ali permeat in/ali proizvode iz oznake KN 3504, se pri izračunu nadomestila dodana sirotka in/ali proizvodi iz sirotke in/ali laktoza in/ali kazein in/ali kazeinati in/ali permeat in/ali proizvodi iz oznake KN 3504 ne upoštevajo.

36

Ti proizvodi lahko vsebujejo majhne količine dodane nemlečne snovi, potrebne za njihovo proizvodnjo ali konzerviranje. Ko ti aditivi ne presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila upoštevajo. Ko pa ti aditivi presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila ne upoštevajo.

Če proizvod iz te tarifne podštevilke vsebuje permeat, se izvozno nadomestilo ne plača.

Pri opravljanju carinskih formalnosti mora vlagatelj zahtevka navesti v izjavi, predvideni v ta namen, ali proizvod vsebuje permeat oziroma ali je bila dodana nemlečna snov in/ali sirotka in/ali proizvodi iz sirotke in/ali laktoza in/ali kazein in/ali kazeinati in/ali permeat in/ali proizvodi iz oznake KN 3504, in če je bila katera od teh snovi dodana:

| — | največjo vsebnost nemlečne snovi in/ali sirotke in/ali proizvodov iz sirotke in/ali laktoze in/ali kazeina in/ali kazeinatov in/ali permeata in/ali proizvodov iz oznake KN 3504 na 100 kilogramov končnega proizvoda;
  in zlasti, |
| --- | --- |

—

največjo vsebnost nemlečne snovi in/ali sirotke in/ali proizvodov iz sirotke in/ali laktoze in/ali kazeina in/ali kazeinatov in/ali permeata in/ali proizvodov iz oznake KN 3504 na 100 kilogramov končnega proizvoda;

in zlasti,

| — | vsebnost laktoze v dodani sirotki. |
| --- | --- |

—

vsebnost laktoze v dodani sirotki.

(37)  Črtano z Uredbo Komisije (ES) št. 2287/2000 (UL L 260, 14.10.2000, str. 22).

37

(38)  Če izdelek vsebuje kazein in/ali kazeinate, ki so bili dodani pred predelavo ali med njo, se nadomestilo ne plača. Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj zahtevka na izjavi, predvideni v ta namen, navede ali je bil dodan kazein in/ali kazeinati.

38

(39)  Nadomestilo za 100 kilogramov proizvoda iz te tarifne podštevilke je enako vsoti naslednjih elementov:

39

| (a) | zneska na 100 kilogramov, pomnoženega z odstotkom mlečne snovi, vsebovane v 100 kilogramih proizvoda. Ti proizvodi lahko vsebujejo majhne količine dodane nemlečne snovi, potrebne za njihovo proizvodnjo ali konzerviranje. Ko ti aditivi ne presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila upoštevajo. Ko pa ti aditivi presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila ne upoštevajo.
  Ko je proizvodu dodana sirotka in/ali proizvodi iz sirotke in/ali laktoza in/ali kazein in/ali kazienati in/ali permeat in/ali proizvodi iz oznake KN 3504, se znesek na kilogram pomnoži z maso mlečne snovi, ki ni sirotka in/ali proizvodi iz sirotke in/ali laktoza in/ali kazein in/ali kazienati in/ali permeat in/ali proizvodi iz oznake KN 3504, dodani na 100 kilogramov proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

zneska na 100 kilogramov, pomnoženega z odstotkom mlečne snovi, vsebovane v 100 kilogramih proizvoda. Ti proizvodi lahko vsebujejo majhne količine dodane nemlečne snovi, potrebne za njihovo proizvodnjo ali konzerviranje. Ko ti aditivi ne presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila upoštevajo. Ko pa ti aditivi presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila ne upoštevajo.

Ko je proizvodu dodana sirotka in/ali proizvodi iz sirotke in/ali laktoza in/ali kazein in/ali kazienati in/ali permeat in/ali proizvodi iz oznake KN 3504, se znesek na kilogram pomnoži z maso mlečne snovi, ki ni sirotka in/ali proizvodi iz sirotke in/ali laktoza in/ali kazein in/ali kazienati in/ali permeat in/ali proizvodi iz oznake KN 3504, dodani na 100 kilogramov proizvoda;

| (b) | elementa, izračunanega v skladu s členom 14(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1187/2009 (UL L 318, 4.12.2009, str. 1).
  Pri opravljanju carinskih formalnosti mora vlagatelj zahtevka navesti v izjavi, predvideni v ta namen, ali proizvod vsebuje permeat oziroma ali je bila dodana nemlečna snov in/ali sirotka in/ali proizvodi iz sirotke in/ali laktoza in/ali kazein in/ali kazeinati in/ali permeat in/ali proizvodi iz oznake KN 3504, in če je bila katera od teh snovi dodana:






  — | največjo vsebnost saharoze in/ali druge nemlečne snovi in/ali sirotke in/ali proizvodov iz sirotke in/ali laktoze in/ali kazeina in/ali kazeinatov in/ali permeata in/ali proizvodov iz tarifne oznake KN 3504 v mas. % na 100 kilogramov končnega proizvoda;
  in zlasti, |
| --- | --- | --- |

(b)

elementa, izračunanega v skladu s členom 14(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1187/2009 (UL L 318, 4.12.2009, str. 1).

Pri opravljanju carinskih formalnosti mora vlagatelj zahtevka navesti v izjavi, predvideni v ta namen, ali proizvod vsebuje permeat oziroma ali je bila dodana nemlečna snov in/ali sirotka in/ali proizvodi iz sirotke in/ali laktoza in/ali kazein in/ali kazeinati in/ali permeat in/ali proizvodi iz oznake KN 3504, in če je bila katera od teh snovi dodana:

—

največjo vsebnost saharoze in/ali druge nemlečne snovi in/ali sirotke in/ali proizvodov iz sirotke in/ali laktoze in/ali kazeina in/ali kazeinatov in/ali permeata in/ali proizvodov iz tarifne oznake KN 3504 v mas. % na 100 kilogramov končnega proizvoda;

in zlasti,

| — | vsebnost laktoze v dodani sirotki. |
| --- | --- |

—

vsebnost laktoze v dodani sirotki.

Če mlečna snov v proizvodu vsebuje permeat, se izvozno nadomestilo ne plača.

(40)  Črtano z Uredbo Komisije (ES) št. 707/98 (UL L 98, 31.3.1998, str. 11).

40

(41)  Črtano z Uredbo Komisije (ES) št. 823/96 (UL L 111, 4.5.1996, str. 9).

41

(42)

42

| (a) | Pri sirih, predstavljenih v izvirnem pakiranju, ki vsebuje tudi konzervans, zlasti slanico, se nadomestilo odobri na neto maso, od katere se odšteje masa tekočine. |
| --- | --- |

(a)

Pri sirih, predstavljenih v izvirnem pakiranju, ki vsebuje tudi konzervans, zlasti slanico, se nadomestilo odobri na neto maso, od katere se odšteje masa tekočine.

| (b) | Plastična folija, parafin, pepel in vosek, ki se uporabljajo za pakiranje, se pri izračunu nadomestila ne štejejo za del neto teže proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

Plastična folija, parafin, pepel in vosek, ki se uporabljajo za pakiranje, se pri izračunu nadomestila ne štejejo za del neto teže proizvoda.

| (c) | Kadar je sir v plastični foliji in deklarirana neto teža vključuje težo plastične folije, se znesek nadomestila zmanjša za 0,5 %.
  Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj izjavi, da je sir pakiran v plastično folijo in ali deklarirana neto teža vključuje težo plastične folije. |
| --- | --- |

(c)

Kadar je sir v plastični foliji in deklarirana neto teža vključuje težo plastične folije, se znesek nadomestila zmanjša za 0,5 %.

Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj izjavi, da je sir pakiran v plastično folijo in ali deklarirana neto teža vključuje težo plastične folije.

| (d) | Kadar je sir v parafinu ali pepelu in deklarirana neto teža vključuje težo parafina ali pepela, se znesek nadomestila zmanjša za 2 %.
  Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj izjavi, da je sir pakiran v parafinu ali pepelu in ali deklarirana neto teža vključuje težo pepela ali parafina. |
| --- | --- |

(d)

Kadar je sir v parafinu ali pepelu in deklarirana neto teža vključuje težo parafina ali pepela, se znesek nadomestila zmanjša za 2 %.

Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj izjavi, da je sir pakiran v parafinu ali pepelu in ali deklarirana neto teža vključuje težo pepela ali parafina.

| (e) | Kadar je sir v vosku, mora vlagatelj pri opravljanju carinskih formalnosti v deklaraciji navesti neto težo sira brez teže voska. |
| --- | --- |

(e)

Kadar je sir v vosku, mora vlagatelj pri opravljanju carinskih formalnosti v deklaraciji navesti neto težo sira brez teže voska.

(43)  Če je pri proizvodih iz te tarifne oznake vsebnost mlečnih beljakovin (vsebnost dušika × 6,38) v nemastni suhi snovi mleka manjša od 34 %, se nadomestilo ne plača. Če v proizvodih v prahu iz te tarifne oznake vsebnost vode v masi proizvoda presega 5 %, se nadomestilo ne plača.

43

Pri opravljanju carinskih formalnosti mora zainteresirana stranka navesti na ustrezni izjavi najmanjšo vsebnost mlečnih beljakovin v nemastni suhi snovi mleka in za proizvode v prahu najvišjo vsebnost vode.

(44)  Črtano z Uredbo Komisije (ES) št. 2287/2000 (UL L 260, 14.10.2000, str. 22).

44

(45)

45

| (a) | Kadar proizvod vsebuje nemlečne sestavine, ki niso začimbe ali zelišča, kakor so zlasti šunka, oreščki, kozice, losos, olive, rozine, se znesek nadomestila zmanjša za 10 %.
  Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj v izjavi, ki je predvidena v ta namen, navede, da so dodane take nemlečne sestavine. |
| --- | --- |

(a)

Kadar proizvod vsebuje nemlečne sestavine, ki niso začimbe ali zelišča, kakor so zlasti šunka, oreščki, kozice, losos, olive, rozine, se znesek nadomestila zmanjša za 10 %.

Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj v izjavi, ki je predvidena v ta namen, navede, da so dodane take nemlečne sestavine.

| (b) | Kadar proizvod vsebuje zelišča ali začimbe, kakor so zlasti gorčica, bazilika, česen, origano, se znesek nadomestila zmanjša za 1 %.
  Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj v izjavi, ki je predvidena v ta namen, navede, da so dodana zelišča ali začimbe. |
| --- | --- |

(b)

Kadar proizvod vsebuje zelišča ali začimbe, kakor so zlasti gorčica, bazilika, česen, origano, se znesek nadomestila zmanjša za 1 %.

Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj v izjavi, ki je predvidena v ta namen, navede, da so dodana zelišča ali začimbe.

| (c) | Kadar proizvod vsebuje kazein in/ali kazeinate in/ali sirotko in/ali proizvode iz sirotke in/ali laktozo in/ali permeat in/ali proizvode pod oznako KN 3504, se pri izračunu nadomestila ne upoštevajo dodani kazein in/ali kazeinati in/ali sirotka in/ali proizvodi iz sirotke (razen sirotkinega masla pod oznako KN 0405 10 50) in/ali laktoza in/ali permeat in/ali proizvodi pod oznako KN 3504.
  Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj v izjavi, predvideni v ta namen, navede, ali so dodani kazein in/ali kazeinati in/ali sirotka in/ali proizvodi iz sirotke in/ali laktoza in/ali permeat in/ali proizvodi pod oznako KN 3504, in kadar so, največjo vsebnost v masi kazeina in/ali kazeinatov in/ali sirotke in/ali proizvodov iz sirotke (kadar je to ustrezno, tudi vsebnost sirotkinega masla) in/ali laktoze in/ali permeata in/ali proizvodov pod oznako KN 3504 na 100 kilogramov končnega proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

Kadar proizvod vsebuje kazein in/ali kazeinate in/ali sirotko in/ali proizvode iz sirotke in/ali laktozo in/ali permeat in/ali proizvode pod oznako KN 3504, se pri izračunu nadomestila ne upoštevajo dodani kazein in/ali kazeinati in/ali sirotka in/ali proizvodi iz sirotke (razen sirotkinega masla pod oznako KN 0405 10 50) in/ali laktoza in/ali permeat in/ali proizvodi pod oznako KN 3504.

Pri opravljanju carinskih formalnosti vlagatelj v izjavi, predvideni v ta namen, navede, ali so dodani kazein in/ali kazeinati in/ali sirotka in/ali proizvodi iz sirotke in/ali laktoza in/ali permeat in/ali proizvodi pod oznako KN 3504, in kadar so, največjo vsebnost v masi kazeina in/ali kazeinatov in/ali sirotke in/ali proizvodov iz sirotke (kadar je to ustrezno, tudi vsebnost sirotkinega masla) in/ali laktoze in/ali permeata in/ali proizvodov pod oznako KN 3504 na 100 kilogramov končnega proizvoda.

| (d) | Ti proizvodi lahko vsebujejo majhne količine dodane nemlečne snovi, potrebne za njihovo proizvodnjo ali konzerviranje, kakor so sol, sirilo ali plesen. |
| --- | --- |

(d)

Ti proizvodi lahko vsebujejo majhne količine dodane nemlečne snovi, potrebne za njihovo proizvodnjo ali konzerviranje, kakor so sol, sirilo ali plesen.

(46)  Nadomestilo za zamrznjeno kondenzirano mleko je enako kot za proizvode iz tarifnih številk 0402 91 in 0402 99.

46

(47)  Nadomestila za zamrznjene proizvode iz oznak KN 0403 90 11 do 0403 90 39 so enaka kot nadomestila za proizvode iz oznak KN 0403 90 51 do 0403 90 69.

47

(48)  Ti proizvodi lahko vsebujejo majhne količine dodane nemlečne snovi, potrebne za njihovo proizvodnjo ali konzerviranje. Ko ti aditivi ne presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila upoštevajo. Ko pa ti aditivi presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila ne upoštevajo. Pri opravljanju carinskih formalnosti mora vlagatelj zahtevka na izjavi, predvideni v ta namen, navesti ali je bila dodana nemlečna snov in če je bila dodana, navesti najvišjo vsebnost nemlečne snovi na 100 kilogramov končnega proizvoda.

48

(49)  Nadomestilo za 100 kilogramov proizvoda iz te podštevilke je enako vsoti naslednjih elementov:

49

| (a) | zneska na 100 kilogramov, pomnoženega z odstotkom mlečne snovi, vsebovane v 100 kilogramih proizvoda. Ti proizvodi lahko vsebujejo majhne količine dodane nemlečne snovi, potrebne za njihovo proizvodnjo ali konzerviranje. Ko ti aditivi ne presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila upoštevajo. Ko pa ti aditivi presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila ne upoštevajo; |
| --- | --- |

(a)

zneska na 100 kilogramov, pomnoženega z odstotkom mlečne snovi, vsebovane v 100 kilogramih proizvoda. Ti proizvodi lahko vsebujejo majhne količine dodane nemlečne snovi, potrebne za njihovo proizvodnjo ali konzerviranje. Ko ti aditivi ne presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila upoštevajo. Ko pa ti aditivi presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila ne upoštevajo;

| (b) | elementa, izračunanega v skladu s členom 14(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1187/2009 (UL L 318, 4.12.2009, str. 1).
  Pri opravljanju carinskih formalnosti mora vlagatelj zahtevka na izjavi, predvideni v ta namen, navesti najvišjo vsebnost saharoze v mas. % in ali je bila dodana nemlečna snov in če je bila dodana, najvišjo vsebnost nemlečne snovi, dodane na 100 kilogramov končnega proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

elementa, izračunanega v skladu s členom 14(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1187/2009 (UL L 318, 4.12.2009, str. 1).

Pri opravljanju carinskih formalnosti mora vlagatelj zahtevka na izjavi, predvideni v ta namen, navesti najvišjo vsebnost saharoze v mas. % in ali je bila dodana nemlečna snov in če je bila dodana, najvišjo vsebnost nemlečne snovi, dodane na 100 kilogramov končnega proizvoda.

(50)  Ti proizvodi lahko vsebujejo majhne količine aditivov, potrebnih za njihovo proizvodnjo ali konzerviranje. Ko ti aditivi ne presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila upoštevajo. Ko pa ti aditivi presegajo 0,5 mas. % celotnega proizvoda, se pri izračunu nadomestila ne upoštevajo. Pri opravljanju carinskih formalnosti mora vlagatelj zahtevka na izjavi, ki je predvidena v ta namen, navesti ali so bili aditivi dodani in če so bili, najvišjo vsebnost aditivov.

50

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

OZNAKE NAMEMBNIH DRŽAV ZA IZVOZNA NADOMESTILA

| A00 | Vse namembne države (tretje države, druga ozemlja, oskrba in namembne države, ki se obravnavajo kot izvoz iz Skupnosti). |
| --- | --- |
| A01 | Druge namembne države. |
| A02 | Vse namembne države razen Združenih držav Amerike. |
| A03 | Vse namembne države razen Švice. |
| A04 | Vse tretje države. |
| A05 | Druge tretje države. |
| A10 | Države članice EFTA (Evropsko združenje za prosto trgovino)

  Islandija, Norveška, Lihtenštajn, Švica. |
| A11 | Države AKP (afriške, karibske in pacifiške države, pogodbenice Loméjske konvencije)

  Angola, Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Benin, Bocvana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Zelenortski otoki, Srednjeafriška republika, Komori (razen Mayotte), Kongo, Demokratična republika Kongo, Slonokoščena obala, Džibuti, Dominika, Etiopija, otoki Fidži, Gabon, Gambija, Gana, Grenada, Gvineja, Gvineja Bissau, Ekvatorialna Gvineja, Gvajana, Haiti, Jamajka, Kenija, Kiribati, Lesoto, Liberija, Madagaskar, Malavi, Mali, Mauritius, Mavretanija, Mozambik, Namibija, Niger, Nigerija, Uganda, Papua – Nova Gvineja, Dominikanska republika, Ruanda, Saint Kitts in Nevis, Saint Vincent in Grenadine, Sveta Lucija, Salomonovi otoki, Samoa, Sao Tome in Principe, Senegal, Sejšeli, Sierra Leone, Somalija, Sudan, Surinam, Svazi, Tanzanija, Čad, Togo, Tonga, Trinidad in Tobago, Tuvalu, Vanuatu, Zambija, Zimbabve. |
| A12 | Države ali ozemlja v sredozemskem bazenu

  Ceuta in Melilla, Gibraltar, Turčija, Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, vključno s Kosovom v okviru Resolucije VSZN 1244/99, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Egipt, Libanon, Sirija, Izrael, Zahodni breg in Gaza, Jordanija. |
| A13 | Države članice OPEC (Organizacija držav izvoznic nafte)

  Alžirija, Libija, Nigerija, Gabon, Venezuela, Irak, Iran, Saudova Arabija, Kuvajt, Katar, Združeni arabski emirati, Indonezija. |
| A14 | Države članice ASEAN (Združenje držav jugovzhodne Azije)

  Mjanmar, Tajska, Laos, Vietnam, Indonezija, Malezija, Brunej, Singapur, Filipini. |
| A15 | Države Latinske Amerike

  Mehika, Gvatemala, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Haiti, Dominikanska republika, Kolumbija, Venezuela, Ekvador, Peru, Brazilija, Čile, Bolivija, Paragvaj, Urugvaj, Argentina. |
| A16 | Države članice SAARC (Južnoazijsko združenje za regionalno sodelovanje)

  Pakistan, Indija, Bangladeš, Maldivi, Šrilanka, Nepal, Butan. |
| A17 | Države članice EGP (Evropski gospodarski prostor), razen Evropske unije

  Islandija, Norveška, Lihtenštajn. |
| A18 | Države ali ozemlja Srednje in Vzhodne Evrope

  Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, vključno s Kosovom v okviru Resolucije VSZN 1244/99, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. |
| A19 | Države članice NAFTA (Severnoameriški sporazum o svobodni trgovini)

  Združene države Amerike, Kanada, Mehika. |
| A20 | Države članice skupnega južnoameriškega trga (Mercosur – Southern Cone Common Market)

  Brazilija, Paragvaj, Urugvaj, Argentina. |
| A21 | Novoindustrializirane azijske države

  Singapur, Južna Koreja, Tajvan, Hongkong. |
| A22 | Dinamična azijska gospodarstva

  Tajska, Malezija, Singapur, Južna Koreja, Tajvan, Hongkong. |
| A23 | Države članice APEC (Skupina za azijsko-pacifiško gospodarsko sodelovanje)

  Združene države Amerike, Kanada, Mehika, Čile, Tajska, Indonezija, Malezija, Brunej, Singapur, Filipini, Kitajska, Južna Koreja, Japonska, Tajvan, Hongkong, Avstralija, Papua Nova Gvineja, Nova Zelandija. |
| A24 | Skupnost neodvisnih držav

  Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizija. |
| A25 | Države članice OECD (Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj), ki niso članice EU

  Islandija, Norveška, Švica, Turčija, Združene države Amerike, Kanada, Mehika, Južna Koreja, Japonska, Avstralija, Avstralska tihomorska ozemlja, Nova Zelandija, Novozelandska tihomorska ozemlja. |
| A26 | Evropske države ali ozemlja zunaj Evropske unije

  Islandija, Norveška, Lihtenštajn, Švica, Ferski otoki, Andora, Gibraltar, Vatikan, Turčija, Albanija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, vključno s Kosovom v okviru Resolucije VSZN 1244/99, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. |
| A27 | Afrika (A28) (A29)

  Države ali ozemlja Severne Afrike, druge afriške države. |
| A28 | Države ali ozemlja Severne Afrike

  Ceuta in Melilla, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Egipt. |
| A29 | Druge afriške države

  Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Sveta Helena in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Kenija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje Indijskega oceana, Mozambik, Madagaskar, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Zimbabve, Malavi, Južna Afrika, Namibija, Bocvana, Svazi, Lesoto. |
| A30 | Amerika (A31) (A32) (A33)

  Severna Amerika, Srednja Amerika in Antili, Južna Amerika. |
| A31 | Severna Amerika

  Združene države Amerike, Kanada, Grenlandija, Saint Piere in Miquelon. |
| A32 | Srednja Amerika in Antili

  Mehika, Bermudi, Gvatemala, Belize, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Panama, Angvila, Kuba, Saint Kitts in Nevis, Haiti, Bahami, Otoki Turks in Caicos, Dominikanska republika, Deviški otoki (ZDA), Antigva in Barbuda, Dominika, Kajmanski otoki, Jamajka, Saint Lucia, Saint Vincent, Britanski Deviški otoki, Barbados, Montserrat, Trinidad in Tobago, Grenada, Aruba, Nizozemski Antili. |
| A33 | Južna Amerika

  Kolumbija, Venezuela, Gvajana, Surinam, Ekvador, Peru, Brazilija, Čile, Bolivija, Paragvaj, Urugvaj, Argentina, Falklandski otoki. |
| A34 | Azija (A35) (A36)

  Bližnji in Srednji Vzhod, druge azijske države. |
| A35 | Bližnji in Srednji Vzhod

  Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg in Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen. |
| A36 | Druge azijske države

  Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizija, Afganistan, Pakistan, Indija, Bangladeš, Maldivi, Šrilanka, Nepal, Butan, Mjanmar, Tajska, Laos, Vietnam, Kambodža, Indonezija, Malezija, Brunej, Singapur, Filipini, Mongolija, Kitajska, Severna Koreja, Južna Koreja, Japonska, Tajvan, Hongkong, Macao. |
| A37 | Oceanija in polarna območja (A38) (A39)

  Avstralija in Nova Zelandija, druge države Oceanije in polarna območja. |
| A38 | Avstralija in Nova Zelandija

  Avstralija, Avstralska tihomorska ozemlja, Nova Zelandija, Novozelandska tihomorska ozemlja. |
| A39 | Druge države Oceanije in polarna območja

  Papua Nova Gvineja, Nauru, Salomonovi otoki, Tuvalu, Nova Kaledonija in pridružena območja, Ameriška tihomorska ozemlja, Wallis in Fortuna, Kiribati, Pitcairn, Fidži, Vanuatu, Tonga, Samoa, Severni Marianski otoki, Francoska Polinezija, Federativne države Mikronezije (Yap, Kosrae, Chunk, Pohnpei), Marshallovi otoki, Palau, polarna območja. |
| A40 | Čezmorske države in ozemlja (ČDO)

  Francoska Polinezija, Nova Kaledonija in pridružena območja, Wallis in Fortuna, Francoska južna in antarktična ozemlja, Saint Piere in Miquelon, Mayotte, Nizozemski Antili, Aruba, Grenlandija, Angvila, Kajmanski otoki, Falklandski otoki, Otoki Južni Sandwich in pridružena območja, Otoki Turks in Caicos, Britanski Deviški otoki, Montserrat, Pitcairn, Sveta Helena in pridružena območja, Britanska antarktična ozemlja, Britansko ozemlje Indijskega oceana. |
| A96 | Občine Livigno in Campione d’Italia, Heligoland. |
| A97 | Oskrba in namembne države, ki se obravnavajo kot izvoz iz Skupnosti

  Namembne države iz členov 33, 41 in 42 Uredbe (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1).“ |

A00

Vse namembne države (tretje države, druga ozemlja, oskrba in namembne države, ki se obravnavajo kot izvoz iz Skupnosti).

A01

Druge namembne države.

A02

Vse namembne države razen Združenih držav Amerike.

A03

Vse namembne države razen Švice.

A04

Vse tretje države.

A05

Druge tretje države.

A10

Države članice EFTA (Evropsko združenje za prosto trgovino)

Islandija, Norveška, Lihtenštajn, Švica.

A11

Države AKP (afriške, karibske in pacifiške države, pogodbenice Loméjske konvencije)

Angola, Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Benin, Bocvana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Zelenortski otoki, Srednjeafriška republika, Komori (razen Mayotte), Kongo, Demokratična republika Kongo, Slonokoščena obala, Džibuti, Dominika, Etiopija, otoki Fidži, Gabon, Gambija, Gana, Grenada, Gvineja, Gvineja Bissau, Ekvatorialna Gvineja, Gvajana, Haiti, Jamajka, Kenija, Kiribati, Lesoto, Liberija, Madagaskar, Malavi, Mali, Mauritius, Mavretanija, Mozambik, Namibija, Niger, Nigerija, Uganda, Papua – Nova Gvineja, Dominikanska republika, Ruanda, Saint Kitts in Nevis, Saint Vincent in Grenadine, Sveta Lucija, Salomonovi otoki, Samoa, Sao Tome in Principe, Senegal, Sejšeli, Sierra Leone, Somalija, Sudan, Surinam, Svazi, Tanzanija, Čad, Togo, Tonga, Trinidad in Tobago, Tuvalu, Vanuatu, Zambija, Zimbabve.

A12

Države ali ozemlja v sredozemskem bazenu

Ceuta in Melilla, Gibraltar, Turčija, Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, vključno s Kosovom v okviru Resolucije VSZN 1244/99, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Egipt, Libanon, Sirija, Izrael, Zahodni breg in Gaza, Jordanija.

A13

Države članice OPEC (Organizacija držav izvoznic nafte)

Alžirija, Libija, Nigerija, Gabon, Venezuela, Irak, Iran, Saudova Arabija, Kuvajt, Katar, Združeni arabski emirati, Indonezija.

A14

Države članice ASEAN (Združenje držav jugovzhodne Azije)

Mjanmar, Tajska, Laos, Vietnam, Indonezija, Malezija, Brunej, Singapur, Filipini.

A15

Države Latinske Amerike

Mehika, Gvatemala, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Haiti, Dominikanska republika, Kolumbija, Venezuela, Ekvador, Peru, Brazilija, Čile, Bolivija, Paragvaj, Urugvaj, Argentina.

A16

Države članice SAARC (Južnoazijsko združenje za regionalno sodelovanje)

Pakistan, Indija, Bangladeš, Maldivi, Šrilanka, Nepal, Butan.

A17

Države članice EGP (Evropski gospodarski prostor), razen Evropske unije

Islandija, Norveška, Lihtenštajn.

A18

Države ali ozemlja Srednje in Vzhodne Evrope

Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, vključno s Kosovom v okviru Resolucije VSZN 1244/99, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

A19

Države članice NAFTA (Severnoameriški sporazum o svobodni trgovini)

Združene države Amerike, Kanada, Mehika.

A20

Države članice skupnega južnoameriškega trga (Mercosur – Southern Cone Common Market)

Brazilija, Paragvaj, Urugvaj, Argentina.

A21

Novoindustrializirane azijske države

Singapur, Južna Koreja, Tajvan, Hongkong.

A22

Dinamična azijska gospodarstva

Tajska, Malezija, Singapur, Južna Koreja, Tajvan, Hongkong.

A23

Države članice APEC (Skupina za azijsko-pacifiško gospodarsko sodelovanje)

Združene države Amerike, Kanada, Mehika, Čile, Tajska, Indonezija, Malezija, Brunej, Singapur, Filipini, Kitajska, Južna Koreja, Japonska, Tajvan, Hongkong, Avstralija, Papua Nova Gvineja, Nova Zelandija.

A24

Skupnost neodvisnih držav

Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizija.

A25

Države članice OECD (Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj), ki niso članice EU

Islandija, Norveška, Švica, Turčija, Združene države Amerike, Kanada, Mehika, Južna Koreja, Japonska, Avstralija, Avstralska tihomorska ozemlja, Nova Zelandija, Novozelandska tihomorska ozemlja.

A26

Evropske države ali ozemlja zunaj Evropske unije

Islandija, Norveška, Lihtenštajn, Švica, Ferski otoki, Andora, Gibraltar, Vatikan, Turčija, Albanija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, vključno s Kosovom v okviru Resolucije VSZN 1244/99, Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

A27

Afrika (A28) (A29)

Države ali ozemlja Severne Afrike, druge afriške države.

A28

Države ali ozemlja Severne Afrike

Ceuta in Melilla, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Egipt.

A29

Druge afriške države

Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Sveta Helena in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Kenija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje Indijskega oceana, Mozambik, Madagaskar, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Zimbabve, Malavi, Južna Afrika, Namibija, Bocvana, Svazi, Lesoto.

A30

Amerika (A31) (A32) (A33)

Severna Amerika, Srednja Amerika in Antili, Južna Amerika.

A31

Severna Amerika

Združene države Amerike, Kanada, Grenlandija, Saint Piere in Miquelon.

A32

Srednja Amerika in Antili

Mehika, Bermudi, Gvatemala, Belize, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Panama, Angvila, Kuba, Saint Kitts in Nevis, Haiti, Bahami, Otoki Turks in Caicos, Dominikanska republika, Deviški otoki (ZDA), Antigva in Barbuda, Dominika, Kajmanski otoki, Jamajka, Saint Lucia, Saint Vincent, Britanski Deviški otoki, Barbados, Montserrat, Trinidad in Tobago, Grenada, Aruba, Nizozemski Antili.

A33

Južna Amerika

Kolumbija, Venezuela, Gvajana, Surinam, Ekvador, Peru, Brazilija, Čile, Bolivija, Paragvaj, Urugvaj, Argentina, Falklandski otoki.

A34

Azija (A35) (A36)

Bližnji in Srednji Vzhod, druge azijske države.

A35

Bližnji in Srednji Vzhod

Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg in Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen.

A36

Druge azijske države

Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizija, Afganistan, Pakistan, Indija, Bangladeš, Maldivi, Šrilanka, Nepal, Butan, Mjanmar, Tajska, Laos, Vietnam, Kambodža, Indonezija, Malezija, Brunej, Singapur, Filipini, Mongolija, Kitajska, Severna Koreja, Južna Koreja, Japonska, Tajvan, Hongkong, Macao.

A37

Oceanija in polarna območja (A38) (A39)

Avstralija in Nova Zelandija, druge države Oceanije in polarna območja.

A38

Avstralija in Nova Zelandija

Avstralija, Avstralska tihomorska ozemlja, Nova Zelandija, Novozelandska tihomorska ozemlja.

A39

Druge države Oceanije in polarna območja

Papua Nova Gvineja, Nauru, Salomonovi otoki, Tuvalu, Nova Kaledonija in pridružena območja, Ameriška tihomorska ozemlja, Wallis in Fortuna, Kiribati, Pitcairn, Fidži, Vanuatu, Tonga, Samoa, Severni Marianski otoki, Francoska Polinezija, Federativne države Mikronezije (Yap, Kosrae, Chunk, Pohnpei), Marshallovi otoki, Palau, polarna območja.

A40

Čezmorske države in ozemlja (ČDO)

Francoska Polinezija, Nova Kaledonija in pridružena območja, Wallis in Fortuna, Francoska južna in antarktična ozemlja, Saint Piere in Miquelon, Mayotte, Nizozemski Antili, Aruba, Grenlandija, Angvila, Kajmanski otoki, Falklandski otoki, Otoki Južni Sandwich in pridružena območja, Otoki Turks in Caicos, Britanski Deviški otoki, Montserrat, Pitcairn, Sveta Helena in pridružena območja, Britanska antarktična ozemlja, Britansko ozemlje Indijskega oceana.

A96

Občine Livigno in Campione d’Italia, Heligoland.

A97

Oskrba in namembne države, ki se obravnavajo kot izvoz iz Skupnosti

Namembne države iz členov 33, 41 in 42 Uredbe (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1).“

---

| 29.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/57

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1261/2010

z dne 22. decembra 2010

o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (osnovna uredba), in zlasti člena 12 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Komisija je 1. aprila 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (obvestilo o začetku), objavila začetek protisubvencijskega postopka (protisubvencijski postopek) v zvezi z uvozom nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije („Indija“ ali „zadevna država“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 1. aprila 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (obvestilo o začetku), objavila začetek protisubvencijskega postopka (protisubvencijski postopek) v zvezi z uvozom nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije („Indija“ ali „zadevna država“) v Unijo.

| (2) | Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3) (obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije v Unijo in uvedla ločeno preiskavo (protidampinški postopek). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3) (obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije v Unijo in uvedla ločeno preiskavo (protidampinški postopek).

| (3) | Protisubvencijski postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 15. februarja 2010 vložila Evropska zveza za železo in jeklo (Eurofer) (pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje nekaterih palic iz nerjavnega jekla Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave. |
| --- | --- |

(3)

Protisubvencijski postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 15. februarja 2010 vložila Evropska zveza za železo in jeklo (Eurofer) (pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje nekaterih palic iz nerjavnega jekla Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.

| (4) | Pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe je Komisija indijsko vlado obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije, ki povzroča materialno škodo industriji Unije. Indijska vlada je bila povabljena na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in da se doseže sporazumna rešitev. V tem primeru ni bila dosežena nobena sporazumna rešitev. |
| --- | --- |

(4)

Pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe je Komisija indijsko vlado obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije, ki povzroča materialno škodo industriji Unije. Indijska vlada je bila povabljena na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in da se doseže sporazumna rešitev. V tem primeru ni bila dosežena nobena sporazumna rešitev.

1.2   Strani v postopku

| (5) | Komisija je proizvajalce Unije, ki so se pritožili, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter indijske organe uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je proizvajalce Unije, ki so se pritožili, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter indijske organe uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (6) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(6)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

1.2.1   Vzorčenje za proizvajalce izvoznike v Indiji

| (7) | Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov iz Indije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje subvencioniranja predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov iz Indije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje subvencioniranja predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

| (8) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in, v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz Indije pozvani, da se javijo v roku 15 dni od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka med 1. aprilom 2009 in 31. marcem 2010. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in, v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz Indije pozvani, da se javijo v roku 15 dni od začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka med 1. aprilom 2009 in 31. marcem 2010.

| (9) | Komisija se je z ustreznimi indijskimi organi posvetovala tudi glede izbire reprezentativnega vzorca. |
| --- | --- |

(9)

Komisija se je z ustreznimi indijskimi organi posvetovala tudi glede izbire reprezentativnega vzorca.

| (10) | Skupaj je potrebne informacije predložilo in se strinjalo z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku 22 proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupinami povezanih družb iz Indije. 20 od teh sodelujočih družb ali skupin je poročalo o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh 20 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(10)

Skupaj je potrebne informacije predložilo in se strinjalo z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku 22 proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupinami povezanih družb iz Indije. 20 od teh sodelujočih družb ali skupin je poročalo o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh 20 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov.

| (11) | Za proizvajalce izvoznike, ki se niso javili v prej navedenem roku ali niso pravočasno predložili zahtevanih informacij, se je štelo, da ne sodelujejo pri preiskavi. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem je v obdobju preiskave poročalo 20 sodelujočih družb ali skupin, ki so med obdobjem preiskave zadevni izdelek izvažale v Unijo, kaže, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko. |
| --- | --- |

(11)

Za proizvajalce izvoznike, ki se niso javili v prej navedenem roku ali niso pravočasno predložili zahtevanih informacij, se je štelo, da ne sodelujejo pri preiskavi. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem je v obdobju preiskave poročalo 20 sodelujočih družb ali skupin, ki so med obdobjem preiskave zadevni izdelek izvažale v Unijo, kaže, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko.

1.2.2   Izbira vzorca sodelujočih družb iz Indije

| (12) | V skladu s členom 27 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki se ga lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. Izbrani vzorec sta sestavljali dve posamezni družbi in skupina družb, sestavljena iz štirih povezanih družb, ki so skupaj predstavljale več kot 63 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 27 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki se ga lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. Izbrani vzorec sta sestavljali dve posamezni družbi in skupina družb, sestavljena iz štirih povezanih družb, ki so skupaj predstavljale več kot 63 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.

1.2.3   Individualne preiskave družb, ki niso bile izbrane v vzorec

| (13) | Proizvajalec izvoznik, ki ni bil vključen v vzorec, ker ni izpolnil meril iz člena 27(1) osnovne uredbe, je zahteval določitev individualne stopnje subvencioniranja v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe in predložil odgovor na vprašalnik. |
| --- | --- |

(13)

Proizvajalec izvoznik, ki ni bil vključen v vzorec, ker ni izpolnil meril iz člena 27(1) osnovne uredbe, je zahteval določitev individualne stopnje subvencioniranja v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe in predložil odgovor na vprašalnik.

| (14) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bil vzorec omejen na razumno število družb, ki jih je bilo mogoče preiskati v razpoložljivem času. Družbe, preiskane za namen preiskave subvencioniranja, so navedene v uvodni izjavi 22. Glede na število preveritvenih obiskov, ki jih je bilo treba opraviti v prostorih teh družb, se je menilo, da bi bile individualne preiskave preveč obremenjujoče in bi onemogočile pravočasno dokončanje preiskave. |
| --- | --- |

(14)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bil vzorec omejen na razumno število družb, ki jih je bilo mogoče preiskati v razpoložljivem času. Družbe, preiskane za namen preiskave subvencioniranja, so navedene v uvodni izjavi 22. Glede na število preveritvenih obiskov, ki jih je bilo treba opraviti v prostorih teh družb, se je menilo, da bi bile individualne preiskave preveč obremenjujoče in bi onemogočile pravočasno dokončanje preiskave.

| (15) | Zato je bilo začasno sklenjeno, da zahteve za individualno preiskavo ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(15)

Zato je bilo začasno sklenjeno, da zahteve za individualno preiskavo ni mogoče sprejeti.

1.2.4   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (16) | Glede na veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Glede na veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

| (17) | Razen osmih pritožnikov se ni javil noben drug proizvajalec in zagotovil osnovnih informacij o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave, kot je določeno v obvestilu o začetku. Izmed teh osmih proizvajalcev je bil izbran vzorec štirih družb na podlagi reprezentativnosti obsega prodaje, raznolikosti vrst izdelkov in lokacije v Uniji. Komisija se je o izbiri vzorca posvetovala s pritožnikom in zadevnimi proizvajalci. |
| --- | --- |

(17)

Razen osmih pritožnikov se ni javil noben drug proizvajalec in zagotovil osnovnih informacij o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave, kot je določeno v obvestilu o začetku. Izmed teh osmih proizvajalcev je bil izbran vzorec štirih družb na podlagi reprezentativnosti obsega prodaje, raznolikosti vrst izdelkov in lokacije v Uniji. Komisija se je o izbiri vzorca posvetovala s pritožnikom in zadevnimi proizvajalci.

| (18) | Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 62 % celotne proizvodnje industrije Unije v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(18)

Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 62 % celotne proizvodnje industrije Unije v obdobju preiskave.

1.2.5   Vzorčenje uvoznikov

| (19) | Glede na veliko število uvoznikov, ki jih pritožba zadeva, je bilo v obvestilu o začetku predvideno tudi vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Štirje uvozniki so zagotovili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku. Glede na majhno število uvoznikov, ki so se javili, je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi. |
| --- | --- |

(19)

Glede na veliko število uvoznikov, ki jih pritožba zadeva, je bilo v obvestilu o začetku predvideno tudi vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Štirje uvozniki so zagotovili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku. Glede na majhno število uvoznikov, ki so se javili, je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi.

| (20) | Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili tako poslani indijski vladi, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, vzorčenim proizvajalcem Unije, štirim uvoznikom iz Unije, ki so se odzvali na vzorčenje, in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih preiskava zadeva. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili tako poslani indijski vladi, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, vzorčenim proizvajalcem Unije, štirim uvoznikom iz Unije, ki so se odzvali na vzorčenje, in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih preiskava zadeva.

| (21) | Komisija je prejela odgovore od indijske vlade, vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, proizvajalca izvoznika, ki je zahteval individualno preiskavo, vzorčenih proizvajalcev Unije in enega uvoznika. Od uporabnikov ali drugih zainteresiranih strani v postopku ni prejela nobenega odgovora. Poleg tega je večji delež proizvajalcev Unije predložil zahtevane splošne podatke za analizo škode. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je prejela odgovore od indijske vlade, vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, proizvajalca izvoznika, ki je zahteval individualno preiskavo, vzorčenih proizvajalcev Unije in enega uvoznika. Od uporabnikov ali drugih zainteresiranih strani v postopku ni prejela nobenega odgovora. Poleg tega je večji delež proizvajalcev Unije predložil zahtevane splošne podatke za analizo škode.

| (22) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih indijske vlade v Delhiju, vlade Maharaštre v Mumbaju, regionalnega urada indijske vlade v Mumbaju in v naslednjih družbah: | proizvajalci v Uniji







  — | Aceros Inoxidables Olarra SA, Španija, in povezane prodajne družbe |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih indijske vlade v Delhiju, vlade Maharaštre v Mumbaju, regionalnega urada indijske vlade v Mumbaju in v naslednjih družbah:

proizvajalci v Uniji

—

Aceros Inoxidables Olarra SA, Španija, in povezane prodajne družbe

| — | Rodaciai SPA, Italija, in povezane prodajne družbe |
| --- | --- |

—

Rodaciai SPA, Italija, in povezane prodajne družbe

| — | Roldan SA, Španija, in povezane prodajne družbe |
| --- | --- |

—

Roldan SA, Španija, in povezane prodajne družbe

| — | Ugitech France SA, Francija, in povezane prodajne družbe |
| --- | --- |

—

Ugitech France SA, Francija, in povezane prodajne družbe

| | proizvajalci izvozniki v Indiji







  — | Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra |
| --- | --- | --- |

proizvajalci izvozniki v Indiji

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra

| — | Chandan Steel Ltd., Mumbai, Maharaštra |
| --- | --- |

—

Chandan Steel Ltd., Mumbai, Maharaštra

Skupina Venus:

| — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra |
| --- | --- |

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra

| — | Precision Metals, Mumbai, Maharaštra |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Mumbai, Maharaštra

| — | Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharaštra |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharaštra

| — | Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharaštra. |
| --- | --- |

—

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharaštra.

1.3   Obdobje preiskave

| (23) | Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2007 do konca obdobja preiskave (obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(23)

Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2007 do konca obdobja preiskave (obravnavano obdobje).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (24) | Zadevni izdelek zajema palice iz nerjavnega jekla, hladno oblikovane ali hladno dodelane, brez nadaljnje obdelave, razen palic s krožnim prečnim prerezom in premerom 80 mm ali več s poreklom iz Indije (zadevni izdelek), trenutno uvrščen v oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 in 7222 20 89. |
| --- | --- |

(24)

Zadevni izdelek zajema palice iz nerjavnega jekla, hladno oblikovane ali hladno dodelane, brez nadaljnje obdelave, razen palic s krožnim prečnim prerezom in premerom 80 mm ali več s poreklom iz Indije (zadevni izdelek), trenutno uvrščen v oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 in 7222 20 89.

2.2   Podobni izdelek

| (25) | Preiskava je pokazala, da imajo izdelki, proizvedeni in prodani na domačem trgu Indije, ki so vključeni v to preiskavo, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz te države izvažajo v Unijo. Podobno imajo izdelki, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz zadevne države izvažajo v Unijo. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Preiskava je pokazala, da imajo izdelki, proizvedeni in prodani na domačem trgu Indije, ki so vključeni v to preiskavo, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz te države izvažajo v Unijo. Podobno imajo izdelki, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter uporabe kot izdelki, ki se iz zadevne države izvažajo v Unijo. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

3.   SUBVENCIONIRANJE

3.1   Uvod

| (26) | Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:






  (a) | shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- | --- |

(26)

Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

(a)

shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| (b) | shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorisation Scheme); |
| --- | --- |

(b)

shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorisation Scheme);

| (c) | shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

(c)

shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| (d) | shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme); |
| --- | --- |

(d)

shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme);

| (e) | shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme). |
| --- | --- |

(e)

shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme).

| (27) | Zgoraj naštete sheme od (a) do (d) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in ureditev) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil o izvozni in uvozni politiki. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OP te preiskave se nanašata dva dokumenta, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004–2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“. Poleg tega indijska vlada postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004–2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“ oziroma „HOP I 2009–2014“). Tudi Priročnik o postopkih se redno posodablja. |
| --- | --- |

(27)

Zgoraj naštete sheme od (a) do (d) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in ureditev) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil o izvozni in uvozni politiki. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OP te preiskave se nanašata dva dokumenta, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004–2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“. Poleg tega indijska vlada postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004–2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“ oziroma „HOP I 2009–2014“). Tudi Priročnik o postopkih se redno posodablja.

| (28) | Shema izvoznih kreditov, navedena zgoraj v točki (e), temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki (ICB) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(28)

Shema izvoznih kreditov, navedena zgoraj v točki (e), temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki (ICB) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

3.2   Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPBS)

(a)   Pravna podlaga

| (29) | DEPBS je podrobno opisana v poglavju 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(29)

DEPBS je podrobno opisana v poglavju 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (30) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(30)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje DEPBS

| (31) | Izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih normativov input-output (standard input-output norms – SION) ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. |
| --- | --- |

(31)

Izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih normativov input-output (standard input-output norms – SION) ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

| (32) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvoznega posla, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek DEPBS kredita, ki se dodeli za izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS. |
| --- | --- |

(32)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvoznega posla, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek DEPBS kredita, ki se dodeli za izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS.

| (33) | Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi krediti DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki krediti se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, pri katerem pri uvozu obstajajo omejitve. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(33)

Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi krediti DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki krediti se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, pri katerem pri uvozu obstajajo omejitve. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje.

| (34) | Vloge za kredite DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih transakcij zunaj rokov za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2004–2009 in 2009–2014. Poleg tega, kot je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004–2009 in 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska). |
| --- | --- |

(34)

Vloge za kredite DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih transakcij zunaj rokov za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2004–2009 in 2009–2014. Poleg tega, kot je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004–2009 in 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).

| (35) | Ugotovljeno je bilo, da sta to shemo v OP uporabljali dve družbi v vzorcu, Chandom Steel in družbe iz skupine Venus. |
| --- | --- |

(35)

Ugotovljeno je bilo, da sta to shemo v OP uporabljali dve družbi v vzorcu, Chandom Steel in družbe iz skupine Venus.

(d)   Sklepne ugotovitve o DEPBS

| (36) | DEPBSzagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(36)

DEPBSzagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (37) | Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (38) | Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan v proizvodnem procesu dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Poleg tega ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem postopku izvoženega izdelka in ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter Priloge II in Priloge III osnovne uredbe. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za pridobitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovine, še vedno upravičeni do subvencij po DEPBS. |
| --- | --- |

(38)

Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan v proizvodnem procesu dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Poleg tega ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem postopku izvoženega izdelka in ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter Priloge II in Priloge III osnovne uredbe. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za pridobitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovine, še vedno upravičeni do subvencij po DEPBS.

(e)   Izračun višine subvencije

| (39) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki je bila ugotovljena v OP. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V tistem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsote kreditov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OP. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki je bila ugotovljena v OP. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V tistem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsote kreditov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OP.

| (40) | Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza med OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(40)

Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza med OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (41) | Stopnja subvencije, ugotovljena v OP za zadevne družbe v okviru te sheme, se je gibala med 1,5 % in 3,4 %. |
| --- | --- |

(41)

Stopnja subvencije, ugotovljena v OP za zadevne družbe v okviru te sheme, se je gibala med 1,5 % in 3,4 %.

3.3   Shema vnaprejšnjih odobritev (AAS)

(a)   Pravna podlaga

| (42) | Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavjih od 4.1 do 4.30 priročnika HOP I 2004–2009 in HOP I 2009-2014. |
| --- | --- |

(42)

Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavjih od 4.1 do 4.30 priročnika HOP I 2004–2009 in HOP I 2009-2014.

(b)   Upravičenost

| (43) | Shemo AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano v uvodni izjavi (44). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in podshem AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki oskrbujejo končnega izvoznika, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov (EOU), so upravičeni do izvozne podsheme, predvidene v okviru AAS. Vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva (back to back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(43)

Shemo AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano v uvodni izjavi (44). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in podshem AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki oskrbujejo končnega izvoznika, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov (EOU), so upravičeni do izvozne podsheme, predvidene v okviru AAS. Vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva (back to back inland letter of credit).

(c)   Praktično izvajanje

| (44) | Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
  (i)   fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;
  (ii)   letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov;
  (iii)   vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;
  (iv)   predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2(b) do (f), (g), (i) in (j) Zunanjetrgovinske politike 2004–2009. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjeni enoti (EOU) ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (SEZ);
  (v)   vnaprejšnja pripustitev naročil (ARO): imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V takem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
  (vi)   vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka potrdi odobritev za neposreden uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do subvencij za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin). |
| --- | --- |

(44)

Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i)   fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;

(ii)   letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov;

(iii)   vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;

(iv)   predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2(b) do (f), (g), (i) in (j) Zunanjetrgovinske politike 2004–2009. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjeni enoti (EOU) ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (SEZ);

(v)   vnaprejšnja pripustitev naročil (ARO): imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V takem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;

(vi)   vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka potrdi odobritev za neposreden uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do subvencij za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).

| (45) | Med OP sta na podlagi AAS dve družbi prejeli koncesijo, povezano z zadevnim izdelkom. Ti dve družbi sta uporabili eno od podshem, tj. AAS za fizični izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme. |
| --- | --- |

(45)

Med OP sta na podlagi AAS dve družbi prejeli koncesijo, povezano z zadevnim izdelkom. Ti dve družbi sta uporabili eno od podshem, tj. AAS za fizični izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme.

| (46) | Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo porabe in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 k HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014), tj. dejansko evidenco porabe. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih resnične in pravilne. |
| --- | --- |

(46)

Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo porabe in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 k HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014), tj. dejansko evidenco porabe. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.

| (47) | V zvezi s podshemami, ki so jih med OP uporabljale zadevne družbe, tj. za fizični izvoz indijska vlada določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je navedeno v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci med uvozom in izvozom na odobritev vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi indijska vlada na osnovi standardnih input-output normativov (SION), ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(47)

V zvezi s podshemami, ki so jih med OP uporabljale zadevne družbe, tj. za fizični izvoz indijska vlada določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je navedeno v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci med uvozom in izvozom na odobritev vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi indijska vlada na osnovi standardnih input-output normativov (SION), ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom.

| (48) | Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev). |
| --- | --- |

(48)

Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).

| (49) | Preiskava je pokazala, da zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi, niso bile upoštevane ali še niso bile preizkušene v praksi. |
| --- | --- |

(49)

Preiskava je pokazala, da zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi, niso bile upoštevane ali še niso bile preizkušene v praksi.

| (50) | Ena izmed preiskovanih družb ni vzdrževala sistema, na podlagi katerega bi se lahko preverilo, katere surovine so bile porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu, kakor to določa Zunanjetrgovinska politika (Dodatek 23) in v skladu s Prilogo II(II)(4) k osnovni uredbi. Pravzaprav ni bilo nobenega zapisa o dejanski porabi. Spremembe v vodenju Zunanjetrgovinske politike 2004–2009, ki so začele veljati jeseni 2005 (obvezno pošiljanje evidence porabe indijskim organom v okviru postopka odkupa), se v primeru te družbe še niso uporabile. Tako se dejansko izvajanje te določbe v tej fazi ne more preveriti. |
| --- | --- |

(50)

Ena izmed preiskovanih družb ni vzdrževala sistema, na podlagi katerega bi se lahko preverilo, katere surovine so bile porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu, kakor to določa Zunanjetrgovinska politika (Dodatek 23) in v skladu s Prilogo II(II)(4) k osnovni uredbi. Pravzaprav ni bilo nobenega zapisa o dejanski porabi. Spremembe v vodenju Zunanjetrgovinske politike 2004–2009, ki so začele veljati jeseni 2005 (obvezno pošiljanje evidence porabe indijskim organom v okviru postopka odkupa), se v primeru te družbe še niso uporabile. Tako se dejansko izvajanje te določbe v tej fazi ne more preveriti.

| (51) | Druga družba je vzdrževala določeno evidenco proizvodnje in porabe. Vendar evidenca porabe v OP ni bila na voljo, zato je med drugim ni bilo mogoče preveriti in ugotoviti, katere surovine in v kakšnih količinah so bile porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka, kakor to določa Zunanjetrgovinska politika (Dodatek 23). V zvezi z zahtevami glede preverjanja iz uvodne izjave 46 družba ni vodila nobene evidence o poteku certifikacije. Načrt revizije ali kakršna koli druga dokazila o opravljeni reviziji (npr. poročilo o reviziji), evidentirane informacije o uporabljeni metodologiji in posebnih zahtevah za tako natančno delo, za katerega je potrebno podrobno tehnično znanje o proizvodnih postopkih, niso bili na voljo. Če povzamemo, se šteje, da preiskovani izvoznik ni bil sposoben dokazati, da so bile izpolnjene ustrezne določbe Zunanjetrgovinske politike. |
| --- | --- |

(51)

Druga družba je vzdrževala določeno evidenco proizvodnje in porabe. Vendar evidenca porabe v OP ni bila na voljo, zato je med drugim ni bilo mogoče preveriti in ugotoviti, katere surovine in v kakšnih količinah so bile porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka, kakor to določa Zunanjetrgovinska politika (Dodatek 23). V zvezi z zahtevami glede preverjanja iz uvodne izjave 46 družba ni vodila nobene evidence o poteku certifikacije. Načrt revizije ali kakršna koli druga dokazila o opravljeni reviziji (npr. poročilo o reviziji), evidentirane informacije o uporabljeni metodologiji in posebnih zahtevah za tako natančno delo, za katerega je potrebno podrobno tehnično znanje o proizvodnih postopkih, niso bili na voljo. Če povzamemo, se šteje, da preiskovani izvoznik ni bil sposoben dokazati, da so bile izpolnjene ustrezne določbe Zunanjetrgovinske politike.

(d)   Sklepna ugotovitev o AAS

| (52) | Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki. |
| --- | --- |

(52)

Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki.

| (53) | Poleg tega so AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz teh shem. |
| --- | --- |

(53)

Poleg tega so AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz teh shem.

| (54) | Poleg tega se v tem primeru uporabljena podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III (II)(2) osnovne uredbe). Tako je potrjeno, da SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske porabe, ker zasnova teh standardov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so porabljene v izvozni proizvodnji. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III (II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti. |
| --- | --- |

(54)

Poleg tega se v tem primeru uporabljena podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III (II)(2) osnovne uredbe). Tako je potrjeno, da SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske porabe, ker zasnova teh standardov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so porabljene v izvozni proizvodnji. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III (II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti.

| (55) | Proti tej podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(55)

Proti tej podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   Izračun višine subvencije

| (56) | Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) osnovne uredbe je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se navedena oprostitev za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II (II) in III (II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(56)

Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) osnovne uredbe je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se navedena oprostitev za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II (II) in III (II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.

| (57) | Znesek subvencije za družbe, ki so uporabljale AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo med OP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(57)

Znesek subvencije za družbe, ki so uporabljale AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo med OP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (58) | Stopnja subvencije, ugotovljena za OP za zadevne družbe v okviru te sheme, je bila 0,8 % oziroma 1,5 %. |
| --- | --- |

(58)

Stopnja subvencije, ugotovljena za OP za zadevne družbe v okviru te sheme, je bila 0,8 % oziroma 1,5 %.

3.4   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCGS)

| (59) | Preiskava je pokazala, da sta v OP to shemo uporabljali dve družbi ali skupini družb v vzorcu. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile prejete spodbude zanemarljive. Zato je Komisija ugotovila, da v tej preiskavi za to shemo ni potrebna nadaljnja ocena uvedbe izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(59)

Preiskava je pokazala, da sta v OP to shemo uporabljali dve družbi ali skupini družb v vzorcu. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile prejete spodbude zanemarljive. Zato je Komisija ugotovila, da v tej preiskavi za to shemo ni potrebna nadaljnja ocena uvedbe izravnalnih ukrepov.

3.5   Shema izvozno usmerjenih obratov (EOUS)

| (60) | Ugotovljeno je bilo, da ima ena izmed družb v vzorcu status izvozno usmerjenega obrata in je v OP prejemala subvencije. |
| --- | --- |

(60)

Ugotovljeno je bilo, da ima ena izmed družb v vzorcu status izvozno usmerjenega obrata in je v OP prejemala subvencije.

(a)   Pravna podlaga

| (61) | Podrobni opisi sheme EOU so v poglavju 6 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 6 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(61)

Podrobni opisi sheme EOU so v poglavju 6 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 6 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (62) | Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v EOUS načeloma vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Podjetja v industrijskem sektorju morajo izpolnjevati minimalen investicijski prag osnovnih sredstev, da so lahko upravičena do EOUS. |
| --- | --- |

(62)

Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v EOUS načeloma vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Podjetja v industrijskem sektorju morajo izpolnjevati minimalen investicijski prag osnovnih sredstev, da so lahko upravičena do EOUS.

(c)   Praktično izvajanje

| (63) | Izvozno usmerjeni obrati se lahko nahajajo in ustanovijo kjer koli v Indiji. |
| --- | --- |

(63)

Izvozno usmerjeni obrati se lahko nahajajo in ustanovijo kjer koli v Indiji.

| (64) | Zahtevek za status EOU mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo zahtevek družbe, se pogoji za sprejetje posredujejo družbi. Sporazum o priznanju statusa EOU družbe velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja. |
| --- | --- |

(64)

Zahtevek za status EOU mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo zahtevek družbe, se pogoji za sprejetje posredujejo družbi. Sporazum o priznanju statusa EOU družbe velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja.

| (65) | Ključna obveznost izvozno usmerjenega obrata, kot je določeno v Zunanjetrgovinski politiki 2004–2009 in Zunanjetrgovinski politiki 2009–2014, je doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga. |
| --- | --- |

(65)

Ključna obveznost izvozno usmerjenega obrata, kot je določeno v Zunanjetrgovinski politiki 2004–2009 in Zunanjetrgovinski politiki 2009–2014, je doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga.

| (66) | Izvozno usmerjeni obrati so upravičeni do naslednjih koncesij:






  (i) | oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo in predelavo ali so s tem povezane; |
| --- | --- | --- |

(66)

Izvozno usmerjeni obrati so upravičeni do naslednjih koncesij:

(i)

oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo in predelavo ali so s tem povezane;

| (ii) | oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu; |
| --- | --- |

(ii)

oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu;

| (iii) | povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago; |
| --- | --- |

(iii)

povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago;

| (iv) | možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu do 50 % vrednosti FOB izvoza, pri čemer se upoštevajo pozitivni neto zaslužki deviznih sredstev ob plačilu koncesijskih dajatev, tj. trošarin na dokončane izdelke; |
| --- | --- |

(iv)

možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu do 50 % vrednosti FOB izvoza, pri čemer se upoštevajo pozitivni neto zaslužki deviznih sredstev ob plačilu koncesijskih dajatev, tj. trošarin na dokončane izdelke;

| (v) | delno povračilo dajatve, plačane za gorivo, ki je bilo nabavljeno pri domačih naftnih družbah; |
| --- | --- |

(v)

delno povračilo dajatve, plačane za gorivo, ki je bilo nabavljeno pri domačih naftnih družbah;

| (vi) | oprostitev davka na dohodek, ki običajno velja za dobičke od izvoza v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja; |
| --- | --- |

(vi)

oprostitev davka na dohodek, ki običajno velja za dobičke od izvoza v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja;

| (67) | Obrate, ki delujejo po teh shemah, nadzorujejo carinski uslužbenci. |
| --- | --- |

(67)

Obrate, ki delujejo po teh shemah, nadzorujejo carinski uslužbenci.

| (68) | Zakonsko so zavezane v določeni obliki voditi ustrezno poslovno knjigo celotnega uvoza, porabe in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza v skladu z ustreznim odstavkom priročnika HOP 2009–2014. Ti dokumenti se s četrtletnimi in letnimi poročili o napredku periodično predložijo pristojnim organom. |
| --- | --- |

(68)

Zakonsko so zavezane v določeni obliki voditi ustrezno poslovno knjigo celotnega uvoza, porabe in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza v skladu z ustreznim odstavkom priročnika HOP 2009–2014. Ti dokumenti se s četrtletnimi in letnimi poročili o napredku periodično predložijo pristojnim organom.

| (69) | Vendar se „v nobenem primeru od izvozno usmerjenega obrata ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi s svojim izvozom, transferji v druge obrate, prodajo DTA ali zalogami“, kot navaja ustrezni oddelek priročnika HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(69)

Vendar se „v nobenem primeru od izvozno usmerjenega obrata ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi s svojim izvozom, transferji v druge obrate, prodajo DTA ali zalogami“, kot navaja ustrezni oddelek priročnika HOP I 2009–2014.

| (70) | Domača prodaja se odpremi in registrira s postopkom samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk izvozno usmerjenega obrata nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec. |
| --- | --- |

(70)

Domača prodaja se odpremi in registrira s postopkom samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk izvozno usmerjenega obrata nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec.

| (71) | V tem primeru je EOUS uporabljal eden od sodelujočih izvoznikov v vzorcu. Ta sodelujoči izvoznik je shemo uporabljal za uvoz surovin, potrošnega blaga in investicijskega blaga brez uvoznih dajatev, domačo nabavo blaga brez trošarin, prejemanje povračila prometnega davka ter prodajo dela proizvodnje na domačem trgu. Sodelujoči izvoznik je tako koristil vse ugodnosti, navedene v točki od (i) do (vi) uvodne izjave 66. Vendar je glede oprostitve davka v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek preiskava pokazala, da od 1. aprila 2010 družba ni več upravičena do te oprostitve. Zato določbe o oprostitvi davka na dohodek za izvozno usmerjene obrate v okviru te preiskave niso bile nadalje obravnavane. |
| --- | --- |

(71)

V tem primeru je EOUS uporabljal eden od sodelujočih izvoznikov v vzorcu. Ta sodelujoči izvoznik je shemo uporabljal za uvoz surovin, potrošnega blaga in investicijskega blaga brez uvoznih dajatev, domačo nabavo blaga brez trošarin, prejemanje povračila prometnega davka ter prodajo dela proizvodnje na domačem trgu. Sodelujoči izvoznik je tako koristil vse ugodnosti, navedene v točki od (i) do (vi) uvodne izjave 66. Vendar je glede oprostitve davka v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek preiskava pokazala, da od 1. aprila 2010 družba ni več upravičena do te oprostitve. Zato določbe o oprostitvi davka na dohodek za izvozno usmerjene obrate v okviru te preiskave niso bile nadalje obravnavane.

(d)   Sklepne ugotovitve o EOUS

| (72) | Oprostitve izvozno usmerjenega obrata treh vrst uvoznih dajatev („osnovne carine“, „carine na davek za izobraževanje“ in „davka za višje srednješolsko izobraževanje“) in povračilo prometnega davka so finančni prispevek indijske vlade v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako izvozno usmerjenemu obratu omogoča dodelitev ugodnosti v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, ker ta izboljšuje likvidnost, saj ji ni treba plačati dajatev, ki bi običajno zapadle, in dobi povrnjen prometni davek. |
| --- | --- |

(72)

Oprostitve izvozno usmerjenega obrata treh vrst uvoznih dajatev („osnovne carine“, „carine na davek za izobraževanje“ in „davka za višje srednješolsko izobraževanje“) in povračilo prometnega davka so finančni prispevek indijske vlade v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako izvozno usmerjenemu obratu omogoča dodelitev ugodnosti v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, ker ta izboljšuje likvidnost, saj ji ni treba plačati dajatev, ki bi običajno zapadle, in dobi povrnjen prometni davek.

| (73) | Oprostitev trošarin in ustreznih dajatev na uvoz (EED) pa ne vodi v izpad prihodka, ki je sicer pričakovan. Če bi bile trošarine in dodatna carina plačane, bi bile lahko uporabljene kot kredit za prihodnje dajatve (tako imenovani „mehanizem CENVAT“), kar je sistem, primerljiv z DDV, ki indijskim družbam omogoča, da davek za nakup izravnajo z davki, ki jih plačujejo za prodajo. Zato te dajatve niso dokončne. Z uporabo kredita „CENVAT“ dokončna dajatev bremeni le dodano vrednost, ne pa tudi surovine. |
| --- | --- |

(73)

Oprostitev trošarin in ustreznih dajatev na uvoz (EED) pa ne vodi v izpad prihodka, ki je sicer pričakovan. Če bi bile trošarine in dodatna carina plačane, bi bile lahko uporabljene kot kredit za prihodnje dajatve (tako imenovani „mehanizem CENVAT“), kar je sistem, primerljiv z DDV, ki indijskim družbam omogoča, da davek za nakup izravnajo z davki, ki jih plačujejo za prodajo. Zato te dajatve niso dokončne. Z uporabo kredita „CENVAT“ dokončna dajatev bremeni le dodano vrednost, ne pa tudi surovine.

| (74) | Tako samo oprostitev osnovne carine, carine na davek za izobraževanje, davka za višje srednješolsko izobraževanje in povračilo centralnega prometnega davka predstavljajo subvencije v smislu člena 3 osnovne uredbe. Zakonsko so odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in kot subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj izvozno usmerjenega obrata, kot je določen v poglavju 6.1 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014, je osnovni pogoj za pridobitev spodbud. |
| --- | --- |

(74)

Tako samo oprostitev osnovne carine, carine na davek za izobraževanje, davka za višje srednješolsko izobraževanje in povračilo centralnega prometnega davka predstavljajo subvencije v smislu člena 3 osnovne uredbe. Zakonsko so odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in kot subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj izvozno usmerjenega obrata, kot je določen v poglavju 6.1 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014, je osnovni pogoj za pridobitev spodbud.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (75) | Skladno s tem je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, enaka odpustu uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje in davek za višješolsko izobraževanje), ki običajno zapadejo v plačilo ob uvozu, kot tudi povračilu centralnega prometnega davka, ki so nastali med OP. |
| --- | --- |

(75)

Skladno s tem je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, enaka odpustu uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje in davek za višješolsko izobraževanje), ki običajno zapadejo v plačilo ob uvozu, kot tudi povračilu centralnega prometnega davka, ki so nastali med OP.

(i)   Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje), povračilo centralnega prometnega davka za surovine in potrošno blago

| (76) | Znesek subvencije za izvoznika, ki je izvozno usmerjeni obrat, je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje) za surovine, uvožene za izvozno usmerjen obrat v celoti, in prometnega davka, povrnjenega med OP. Pristojbine, potrebne za pridobitev subvencije, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako dobljeni znesek subvencije pa določen kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezen izvozni promet v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Skupna stopnja subvencije, določena za EOUS za zadevno družbo, znaša 4,3 %. |
| --- | --- |

(76)

Znesek subvencije za izvoznika, ki je izvozno usmerjeni obrat, je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje) za surovine, uvožene za izvozno usmerjen obrat v celoti, in prometnega davka, povrnjenega med OP. Pristojbine, potrebne za pridobitev subvencije, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako dobljeni znesek subvencije pa določen kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezen izvozni promet v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Skupna stopnja subvencije, določena za EOUS za zadevno družbo, znaša 4,3 %.

(ii)   Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje) za investicijsko blago

| (77) | Investicijsko blago ni fizično vključeno v končno blago. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe se subvencija za zadevno družbo izračuna na osnovi višine neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža normalno amortizacijo takega investicijskega blaga v eni izmed preiskovanih družb. Tako izračunan znesek velja za OP in je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da izraža vrednost ugodnosti med tem obdobjem in tako določi celotno ugodnost iz te sheme za prejemnika. V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezen izvozni promet v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Tako določena stopnja subvencije za zadevno družbo je bila zanemarljiva. |
| --- | --- |

(77)

Investicijsko blago ni fizično vključeno v končno blago. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe se subvencija za zadevno družbo izračuna na osnovi višine neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža normalno amortizacijo takega investicijskega blaga v eni izmed preiskovanih družb. Tako izračunan znesek velja za OP in je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da izraža vrednost ugodnosti med tem obdobjem in tako določi celotno ugodnost iz te sheme za prejemnika. V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezen izvozni promet v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Tako določena stopnja subvencije za zadevno družbo je bila zanemarljiva.

3.6   Shema izvoznih kreditov (ECS)

(a)   Pravna podlaga

| (78) | Podrobnosti te sheme so določene v Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) in Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) indijske centralne banke (ICB), ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. |
| --- | --- |

(78)

Podrobnosti te sheme so določene v Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) in Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) indijske centralne banke (ICB), ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

(b)   Upravičenost

| (79) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. |
| --- | --- |

(79)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.

(c)   Praktično izvajanje

| (80) | ICB na podlagi te sheme določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah in v tuji valuti, ki so obvezne in jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo (kredit za embaliranje), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza. |
| --- | --- |

(80)

ICB na podlagi te sheme določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah in v tuji valuti, ki so obvezne in jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo (kredit za embaliranje), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.

| (81) | Zaradi Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite (gotovinske kredite), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih. |
| --- | --- |

(81)

Zaradi Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite (gotovinske kredite), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih.

| (82) | Ugotovljeno je bilo, da je ena od družb med OP uporabljala to shemo. |
| --- | --- |

(82)

Ugotovljeno je bilo, da je ena od družb med OP uporabljala to shemo.

(d)   Sklepna ugotovitev o ECS

| (83) | Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo Master Circulars ICB iz uvodne izjave 78, lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo ugodnost na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Izvozno kreditiranje samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. |
| --- | --- |

(83)

Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo Master Circulars ICB iz uvodne izjave 78, lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo ugodnost na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Izvozno kreditiranje samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej.

| (84) | Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta subvencija finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ, ki zato spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v stoodstotni lasti vlade, zasleduje cilje javnega reda, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij iz člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru zagotavljanju posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov in so torej pogojene z opravljenim izvozom v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(84)

Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta subvencija finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ, ki zato spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v stoodstotni lasti vlade, zasleduje cilje javnega reda, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij iz člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru zagotavljanju posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov in so torej pogojene z opravljenim izvozom v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (85) | Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene med OP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabila zadevna družba. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke od izvoza med OP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(85)

Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene med OP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabila zadevna družba. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke od izvoza med OP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (86) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OP za družbo, znaša 0,4 %. |
| --- | --- |

(86)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OP za družbo, znaša 0,4 %.

3.7   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (87) | Na podlagi ugotovitev, kot je povzeto v razpredelnici, se je skupni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, gibal med 3,3 % in 4,3 %:










  SHEMA→ | DEPBS (4) | AAS (4) | EOU (4) | ECS (4) | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DRUŽBA |
| Chandan Steel Ltd. | 1,5 % | 1,5 % | | 0,4 % | 3,4 % |
| Skupina Venus | 2,6 % do 3,4 % | 0 do 0,8 % | | | 3,3 % (5) |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | | | 4,3 % | | 4,3 % |

(87)

Na podlagi ugotovitev, kot je povzeto v razpredelnici, se je skupni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, gibal med 3,3 % in 4,3 %:

SHEMA→

DEPBS (4)

AAS (4)

EOU (4)

ECS (4)

Skupaj

DRUŽBA

Chandan Steel Ltd.

1,5 %

1,5 %

0,4 %

3,4 %

Skupina Venus

2,6 % do 3,4 %

0 do 0,8 %

3,3 % (5)

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

4,3 %

4,3 %

| (88) | V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 4,0 % in je izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopnje subvencije, določene za družbe v vzorcu. |
| --- | --- |

(88)

V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 4,0 % in je izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopnje subvencije, določene za družbe v vzorcu.

| (89) | Za vse ostale izvoznike iz Indije je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem je v obdobju preiskave poročalo dvajset sodelujočih družb ali skupin, ki so med obdobjem preiskave zadevni izdelek izvažale v Unijo, kaže, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko, namreč 100 %. Glede na to visoko stopnjo sodelovanja je stopnja subvencije za vsa nesodelujoča podjetja določena na ravni podjetja z najvišjo posamezno stopnjo, tj. 4,3 %. |
| --- | --- |

(89)

Za vse ostale izvoznike iz Indije je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem je v obdobju preiskave poročalo dvajset sodelujočih družb ali skupin, ki so med obdobjem preiskave zadevni izdelek izvažale v Unijo, kaže, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko, namreč 100 %. Glede na to visoko stopnjo sodelovanja je stopnja subvencije za vsa nesodelujoča podjetja določena na ravni podjetja z najvišjo posamezno stopnjo, tj. 4,3 %.

4.   INDUSTRIJA UNIJE

4.1   Proizvodnja Unije

| (90) | Za določitev obsega proizvodnje Unije je bila upoštevana proizvodnja naslednjih proizvajalcev Unije:






  — | osmih proizvajalcev, v imenu katerih je bila vložena pritožba, |
| --- | --- | --- |

(90)

Za določitev obsega proizvodnje Unije je bila upoštevana proizvodnja naslednjih proizvajalcev Unije:

—

osmih proizvajalcev, v imenu katerih je bila vložena pritožba,

| — | štirih proizvajalcev, ki so podprli postopek, |
| --- | --- |

—

štirih proizvajalcev, ki so podprli postopek,

| — | dvanajstih drugih proizvajalcev Unije, navedenih v pritožbi, ki niso bili niti pritožniki niti niso podprli postopka, niso pa nasprotovali sedanji preiskavi. |
| --- | --- |

—

dvanajstih drugih proizvajalcev Unije, navedenih v pritožbi, ki niso bili niti pritožniki niti niso podprli postopka, niso pa nasprotovali sedanji preiskavi.

| (91) | Proizvodnja Unije za namene celotne analize škode tako vključuje teh 24 družb. |
| --- | --- |

(91)

Proizvodnja Unije za namene celotne analize škode tako vključuje teh 24 družb.

4.2   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (92) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, je bil izmed proizvajalcev, ki so se javili Komisiji, izbran vzorec štirih družb, in ki so, kot je navedeno v obvestilu o začetku, predložile osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(92)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, je bil izmed proizvajalcev, ki so se javili Komisiji, izbran vzorec štirih družb, in ki so, kot je navedeno v obvestilu o začetku, predložile osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave.

| (93) | Ti štirje vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 62 % celotne proizvodnje industrije Unije v OP. |
| --- | --- |

(93)

Ti štirje vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 62 % celotne proizvodnje industrije Unije v OP.

5.   ŠKODA

5.1   Uvodne ugotovitve

| (94) | Škoda je bila ocenjena na podlagi gibanj v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, prodajo, tržnim deležem in rastjo, zbranih na ravni celotne industrije Unije, in gibanj v zvezi s cenami, zaposlovanjem, produktivnostjo, dobičkonosnostjo, denarnim tokom, zmožnostjo zbiranja kapitala in naložb, zalogami, dobičkonosnostjo naložb in plačami, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(94)

Škoda je bila ocenjena na podlagi gibanj v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, prodajo, tržnim deležem in rastjo, zbranih na ravni celotne industrije Unije, in gibanj v zvezi s cenami, zaposlovanjem, produktivnostjo, dobičkonosnostjo, denarnim tokom, zmožnostjo zbiranja kapitala in naložb, zalogami, dobičkonosnostjo naložb in plačami, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.

5.2   Potrošnja Unije

| (95) | Potrošnja Unije v OP je bila določena na podlagi obsega prodaje vzorčene industrije Unije, podatkov o prodaji drugih proizvajalcev Skupnosti, ki jih je predložil pritožnik, podatkov o obsegu uvoza na trg Unije za obdobje med letoma 2007 in 2009, pridobljenih od Eurostata, in odgovorov na vprašalnik. | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije v tonah | 315 143 | 285 548 | 186 198 | 202 019 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 91 | 59 | 64 |

(95)

Potrošnja Unije v OP je bila določena na podlagi obsega prodaje vzorčene industrije Unije, podatkov o prodaji drugih proizvajalcev Skupnosti, ki jih je predložil pritožnik, podatkov o obsegu uvoza na trg Unije za obdobje med letoma 2007 in 2009, pridobljenih od Eurostata, in odgovorov na vprašalnik.

2007

2008

2009

OP

Potrošnja Unije v tonah

315 143

285 548

186 198

202 019

Indeks (2007 = 100)

100

91

59

64

| (96) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja zmanjšala za 36 %. V obdobju med letoma 2007 in 2009 se je potrošnja zmanjšala za 41 %, a se je med letom 2009 in OP povečala za 5 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(96)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja zmanjšala za 36 %. V obdobju med letoma 2007 in 2009 se je potrošnja zmanjšala za 41 %, a se je med letom 2009 in OP povečala za 5 odstotnih točk.

| (97) | Gospodarska kriza je prispevala k zmanjšanju potrošnje od leta 2008, v tem obdobju pa so se uporabniki zadevnega izdelka, kot so avtomobilska industrija, industrija gospodinjskih aparatov, kemična industrija in gradbena industrija, soočali z velikim upadom povpraševanja po njihovih izdelkih. V drugi polovici OP se je položaj na trgu začel rahlo izboljševati, kar se odraža v manjšem povečanju povpraševanja po zadevnem izdelku v primerjavi s prvo polovico OP. |
| --- | --- |

(97)

Gospodarska kriza je prispevala k zmanjšanju potrošnje od leta 2008, v tem obdobju pa so se uporabniki zadevnega izdelka, kot so avtomobilska industrija, industrija gospodinjskih aparatov, kemična industrija in gradbena industrija, soočali z velikim upadom povpraševanja po njihovih izdelkih. V drugi polovici OP se je položaj na trgu začel rahlo izboljševati, kar se odraža v manjšem povečanju povpraševanja po zadevnem izdelku v primerjavi s prvo polovico OP.

5.3   Uvoz iz zadevne države v Unijo

5.3.1   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

| | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz Indije v tonah | 32 754 | 31 962 | 18 759 | 23 792 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 98 | 57 | 73 |
| Tržni delež uvoza | 10,39 % | 11,19 % | 10,07 % | 11,78 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 108 | 97 | 113 |

2007

2008

2009

OP

Uvoz iz Indije v tonah

32 754

31 962

18 759

23 792

Indeks (2007 = 100)

100

98

57

73

Tržni delež uvoza

10,39 %

11,19 %

10,07 %

11,78 %

Indeks (2007 = 100)

100

108

97

113

| (98) | Na podlagi podatkov Eurostata za obdobje med letoma 2007 in 2009 in odgovorov na vprašalnik za OP je uvoz zadevnega izdelka iz Indije sledil padajočemu gibanju potrošnje EU in se med obravnavanim obdobjem zmanjšal za 27 %. Največje zmanjšanje je bilo med letoma 2008 in 2009, ko se je uvoz zmanjšal za 41 odstotnih točk. Uvoz se je nato med letom 2009 in OP povečal za 16 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(98)

Na podlagi podatkov Eurostata za obdobje med letoma 2007 in 2009 in odgovorov na vprašalnik za OP je uvoz zadevnega izdelka iz Indije sledil padajočemu gibanju potrošnje EU in se med obravnavanim obdobjem zmanjšal za 27 %. Največje zmanjšanje je bilo med letoma 2008 in 2009, ko se je uvoz zmanjšal za 41 odstotnih točk. Uvoz se je nato med letom 2009 in OP povečal za 16 odstotnih točk.

| (99) | Ker je zmanjšanje manjše od zmanjšanja potrošnje Unije, se je tržni delež proizvajalcev iz Indije rahlo povečal s 10,39 % v letu 2007 na 11,78 % v OP. |
| --- | --- |

(99)

Ker je zmanjšanje manjše od zmanjšanja potrošnje Unije, se je tržni delež proizvajalcev iz Indije rahlo povečal s 10,39 % v letu 2007 na 11,78 % v OP.

5.3.2   Cene uvoza in nelojalno nižanje cen

| | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna uvozna cena iz Indije EUR/tono | 3 504 | 2 908 | 2 138 | 1 971 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 83 | 61 | 56 |

2007

2008

2009

OP

Povprečna uvozna cena iz Indije EUR/tono

3 504

2 908

2 138

1 971

Indeks (2007 = 100)

100

83

61

56

| (100) | Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka iz Indije se je znižala za 44 %, največje znižanje pa je bilo med letoma 2008 in 2009, ko so cene padle za 22 odstotnih točk. Čeprav je znižanje sledilo padajočemu gibanju cen surovin, je treba upoštevati, da je bila med obravnavanim obdobjem povprečna uvozna cena na enoto iz Indije znatno nižja od povprečja na prodajno ceno enote industrije Unije, kar se je odražalo v velikem cenovnem pritisku na prodajne cene Unije. |
| --- | --- |

(100)

Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka iz Indije se je znižala za 44 %, največje znižanje pa je bilo med letoma 2008 in 2009, ko so cene padle za 22 odstotnih točk. Čeprav je znižanje sledilo padajočemu gibanju cen surovin, je treba upoštevati, da je bila med obravnavanim obdobjem povprečna uvozna cena na enoto iz Indije znatno nižja od povprečja na prodajno ceno enote industrije Unije, kar se je odražalo v velikem cenovnem pritisku na prodajne cene Unije.

| (101) | Primerjava v OP med franko cenami vzorčene industrije Unije za nepovezane stranke na trgu Unije in cenami CIF meja Unije proizvajalcev izvoznikov v Indiji, ustrezno prilagojenimi glede na stroške raztovarjanja in carine, je pokazala nelojalno nižanje cen, ki se je gibalo med 16,7 % in 18,2 %. |
| --- | --- |

(101)

Primerjava v OP med franko cenami vzorčene industrije Unije za nepovezane stranke na trgu Unije in cenami CIF meja Unije proizvajalcev izvoznikov v Indiji, ustrezno prilagojenimi glede na stroške raztovarjanja in carine, je pokazala nelojalno nižanje cen, ki se je gibalo med 16,7 % in 18,2 %.

5.4   Gospodarski položaj industrije Unije

| (102) | V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je proučitev učinka subvencioniranega uvoza iz Indije na industrijo Unije vključevala analizo vseh ustreznih gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije od leta 2007 do OP. |
| --- | --- |

(102)

V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je proučitev učinka subvencioniranega uvoza iz Indije na industrijo Unije vključevala analizo vseh ustreznih gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije od leta 2007 do OP.

5.4.1   Podatki, ki se nanašajo na celotno industrijo Unije

(a)   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje v tonah | 296 576 | 262 882 | 159 397 | 170 557 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 89 | 54 | 58 |
| Proizvodna zmogljivost v tonah | 478 174 | 491 016 | 486 755 | 476 764 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 103 | 102 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 62 % | 54 % | 33 % | 36 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 86 | 53 | 58 |

2007

2008

2009

OP

Obseg proizvodnje v tonah

296 576

262 882

159 397

170 557

Indeks (2007 = 100)

100

89

54

58

Proizvodna zmogljivost v tonah

478 174

491 016

486 755

476 764

Indeks (2007 = 100)

100

103

102

100

Izkoriščenost zmogljivosti

62 %

54 %

33 %

36 %

Indeks (2007 = 100)

100

86

53

58

| (103) | Med letom 2007 in OP se je celotna proizvodnja industrije Unije zmanjšala za 42 %, proizvodna zmogljivost pa je ostala stabilna, zaradi česar se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti znižala za 26 odstotnih točk. Zmanjšanje proizvodnje je bilo večje od zmanjšanja potrošnje Unije, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 36 %. |
| --- | --- |

(103)

Med letom 2007 in OP se je celotna proizvodnja industrije Unije zmanjšala za 42 %, proizvodna zmogljivost pa je ostala stabilna, zaradi česar se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti znižala za 26 odstotnih točk. Zmanjšanje proizvodnje je bilo večje od zmanjšanja potrošnje Unije, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 36 %.

(b)   Obseg prodaje, tržni delež

| | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja EU v tonah | 255 300 | 230 344 | 154 602 | 164 191 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 90 | 61 | 64 |
| Tržni delež (% potrošnje Unije) | 81 % | 81 % | 83 % | 81 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 102 | 100 |

2007

2008

2009

OP

Prodaja EU v tonah

255 300

230 344

154 602

164 191

Indeks (2007 = 100)

100

90

61

64

Tržni delež (% potrošnje Unije)

81 %

81 %

83 %

81 %

Indeks (2007 = 100)

100

100

102

100

| (104) | Obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije se je po prodaji prvi neodvisni stranki na trgu Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %, največje zmanjšanje pa je bilo med letoma 2008 in 2009, ko je prodaja upadla za 29 odstotnih točk. Prodaja se je nato med letom 2009 in OP povečala za 3 odstotne točke. |
| --- | --- |

(104)

Obseg prodaje podobnega izdelka industrije Unije se je po prodaji prvi neodvisni stranki na trgu Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %, največje zmanjšanje pa je bilo med letoma 2008 in 2009, ko je prodaja upadla za 29 odstotnih točk. Prodaja se je nato med letom 2009 in OP povečala za 3 odstotne točke.

| (105) | Tržni delež industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostal stabilen na ravni približno 81 %. |
| --- | --- |

(105)

Tržni delež industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostal stabilen na ravni približno 81 %.

(c)   Rast

| (106) | Ker sta se potrošnja Unije in obseg prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 36 %, je tržni delež industrije Unije ostal stabilen pri 81 %. |
| --- | --- |

(106)

Ker sta se potrošnja Unije in obseg prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 36 %, je tržni delež industrije Unije ostal stabilen pri 81 %.

(d)   Višina dejanske stopnje subvencioniranja

| (107) | Glede na obseg, tržni delež in cene subvencioniranega uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj subvencioniranja na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(107)

Glede na obseg, tržni delež in cene subvencioniranega uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj subvencioniranja na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

5.4.2   Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije

(a)   Zaloge

| (108) | Industrija Unije v glavnem proizvaja po naročilu, zato zaloge ne morejo biti pomemben kazalec škode. Gibanja zalog so zgolj informativne narave. Spodnji podatki se nanašajo samo na vzorčene družbe in pomenijo obseg zalog ob koncu vsakega obdobja. | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge v tonah | 25 315 | 27 736 | 24 032 | 19 730 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 110 | 95 | 78 |

(108)

Industrija Unije v glavnem proizvaja po naročilu, zato zaloge ne morejo biti pomemben kazalec škode. Gibanja zalog so zgolj informativne narave. Spodnji podatki se nanašajo samo na vzorčene družbe in pomenijo obseg zalog ob koncu vsakega obdobja.

2007

2008

2009

OP

Končne zaloge v tonah

25 315

27 736

24 032

19 730

Indeks (2007 = 100)

100

110

95

78

| (109) | Obseg zalog se je med obravnavanim obdobjem zmanjšal za 22 %, kot odstotek proizvodnje pa so se zaloge povečale s 16 % na 19,5 %. |
| --- | --- |

(109)

Obseg zalog se je med obravnavanim obdobjem zmanjšal za 22 %, kot odstotek proizvodnje pa so se zaloge povečale s 16 % na 19,5 %.

(b)   Povprečne cene na enoto na trgu Unije in proizvodni stroški

| | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena industrije Unije (EUR) | 4 478 | 3 615 | 2 507 | 2 521 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 81 | 56 | 56 |
| Proizvodna cena na enoto | 4 003 | 3 408 | 2 900 | 2 773 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 85 | 72 | 69 |

2007

2008

2009

OP

Povprečna prodajna cena industrije Unije (EUR)

4 478

3 615

2 507

2 521

Indeks (2007 = 100)

100

81

56

56

Proizvodna cena na enoto

4 003

3 408

2 900

2 773

Indeks (2007 = 100)

100

85

72

69

| (110) | Povprečne cene na enoto prodaje vzorčene industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije so se med letom 2007 in OP znižale za 44 %, največje znižanje pa je bilo med letoma 2008 in 2009, ko so cene padle za 25 odstotnih točk. Del tega znižanja je bil posledica upada proizvodnih stroškov na enoto zadevnega izdelka, ki so se v obravnavanem obdobju znižali za 31 %. Upad stroškov na enoto je v glavnem povzročilo znižanje cen surovin. To znižanje je bilo nekoliko spremenjeno s povečanjem deleža fiksnih stroškov na proizvedeno enoto zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti. |
| --- | --- |

(110)

Povprečne cene na enoto prodaje vzorčene industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije so se med letom 2007 in OP znižale za 44 %, največje znižanje pa je bilo med letoma 2008 in 2009, ko so cene padle za 25 odstotnih točk. Del tega znižanja je bil posledica upada proizvodnih stroškov na enoto zadevnega izdelka, ki so se v obravnavanem obdobju znižali za 31 %. Upad stroškov na enoto je v glavnem povzročilo znižanje cen surovin. To znižanje je bilo nekoliko spremenjeno s povečanjem deleža fiksnih stroškov na proizvedeno enoto zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti.

(c)   Zaposlovanje, produktivnost in stroški dela

| | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih oseb | 1 044 | 1 007 | 947 | 885 |
| Indeks | 100 | 97 | 91 | 85 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 149 | 141 | 97 | 115 |
| Indeks | 100 | 94 | 65 | 77 |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega | 47 686 | 48 062 | 47 131 | 49 972 |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 105 |

2007

2008

2009

OP

Število zaposlenih oseb

1 044

1 007

947

885

Indeks

100

97

91

85

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

149

141

97

115

Indeks

100

94

65

77

Povprečni stroški dela na zaposlenega

47 686

48 062

47 131

49 972

Indeks

100

101

99

105

| (111) | Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 15 % zaradi racionalizacije dejavnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(111)

Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 15 % zaradi racionalizacije dejavnosti industrije Unije.

| (112) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povečali za 5 %. To povečanje je naravno in je nižje od stopnje inflacije v obravnavanem obdobju. Poleg tega je treba opozoriti, da stroški dela ne predstavljajo pomembnega dela celotnih stroškov proizvodnje palic iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(112)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povečali za 5 %. To povečanje je naravno in je nižje od stopnje inflacije v obravnavanem obdobju. Poleg tega je treba opozoriti, da stroški dela ne predstavljajo pomembnega dela celotnih stroškov proizvodnje palic iz nerjavnega jekla.

(d)   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje EU (% neto prodaje) | 9,5 % | 3,5 % | –12,8 % | –7,9 % |
| Indeks | 100 | 37 | – 135 | –83 |
| Denarni tok (EUR) | 44 464 193 | 13 280 433 | –12 678 708 | –3 063 190 |
| Indeks | 100 | 30 | –29 | –7 |
| Naložbe (1 000 EUR) | 18 085 847 | 15 714 829 | 4 341 909 | 4 198 607 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 87 | 24 | 23 |
| Donosnost naložb | 101 % | 25 % | –50 % | –33 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 25 | –49 | –32 |

2007

2008

2009

OP

Dobičkonosnost prodaje EU (% neto prodaje)

9,5 %

3,5 %

–12,8 %

–7,9 %

Indeks

100

37

– 135

–83

Denarni tok (EUR)

44 464 193

13 280 433

–12 678 708

–3 063 190

Indeks

100

30

–29

–7

Naložbe (1 000 EUR)

18 085 847

15 714 829

4 341 909

4 198 607

Indeks (2007 = 100)

100

87

24

23

Donosnost naložb

101 %

25 %

–50 %

–33 %

Indeks (2007 = 100)

100

25

–49

–32

| (113) | Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost znatno zmanjšala in z dobička v višini 9 % v letu 2007 padla na izgubo v višini 8 % v OP. Dobiček je najbolj padel med letoma 2008 in 2009, tj. za več kot 16 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(113)

Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost znatno zmanjšala in z dobička v višini 9 % v letu 2007 padla na izgubo v višini 8 % v OP. Dobiček je najbolj padel med letoma 2008 in 2009, tj. za več kot 16 odstotnih točk.

| (114) | Neto denarni tok, ki ga je ustvaril podobni izdelek, se je v obdobju od leta 2007 do OP zmanjšal za 107 %. |
| --- | --- |

(114)

Neto denarni tok, ki ga je ustvaril podobni izdelek, se je v obdobju od leta 2007 do OP zmanjšal za 107 %.

| (115) | V obravnavanem obdobju so se letne naložbe v proizvodnjo podobnega izdelka zmanjšale za 77 %. |
| --- | --- |

(115)

V obravnavanem obdobju so se letne naložbe v proizvodnjo podobnega izdelka zmanjšale za 77 %.

| (116) | Dobičkonosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotku neto knjigovodske vrednosti naložb, je sledila negativnemu gibanju dobičkonosnosti, saj se je znižala za 134 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(116)

Dobičkonosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotku neto knjigovodske vrednosti naložb, je sledila negativnemu gibanju dobičkonosnosti, saj se je znižala za 134 odstotnih točk.

| (117) | Ni bilo znakov, da bi imela industrija Unije v obravnavanem obdobju težave pri zbiranju kapitala. |
| --- | --- |

(117)

Ni bilo znakov, da bi imela industrija Unije v obravnavanem obdobju težave pri zbiranju kapitala.

5.5   Sklepna ugotovitev o škodi

| (118) | Skoraj vsi kazalci škode v zvezi z industrijo Unije so se v obravnavanem obdobju razvijali negativno. |
| --- | --- |

(118)

Skoraj vsi kazalci škode v zvezi z industrijo Unije so se v obravnavanem obdobju razvijali negativno.

| (119) | Potrošnja Unije se je zmanjšala za 36 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 36 % in izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 42 %. Prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije so se znižale za 44 %, na manj, kot znašajo stroški. Sledili so znižanju cen uvoza iz Indije, da bi ohranili določen obseg prodaje in proizvodnje in tako pokrili fiksne stroške. |
| --- | --- |

(119)

Potrošnja Unije se je zmanjšala za 36 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 36 % in izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 42 %. Prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije so se znižale za 44 %, na manj, kot znašajo stroški. Sledili so znižanju cen uvoza iz Indije, da bi ohranili določen obseg prodaje in proizvodnje in tako pokrili fiksne stroške.

| (120) | Dobičkonosnost je z dobička v letu 2007 v višini 9,5 % v OP padla na izgubo v višini skoraj 8 %. Naložbe, denarni tok in dobičkonosnost naložb so prav tako sledili negativnemu gibanju, saj so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale za 77 %, denarni tok za 107 %, dobičkonosnost naložb pa za 246 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(120)

Dobičkonosnost je z dobička v letu 2007 v višini 9,5 % v OP padla na izgubo v višini skoraj 8 %. Naložbe, denarni tok in dobičkonosnost naložb so prav tako sledili negativnemu gibanju, saj so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale za 77 %, denarni tok za 107 %, dobičkonosnost naložb pa za 246 odstotnih točk.

| (121) | Samo en kazalec, tj. tržni delež industrije Unije, je ostal stabilen na ravni 81 %. |
| --- | --- |

(121)

Samo en kazalec, tj. tržni delež industrije Unije, je ostal stabilen na ravni 81 %.

| (122) | Glede na navedeno se sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(122)

Glede na navedeno se sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.

6.   VZROČNOST

6.1   Uvod

| (123) | V skladu s členom 8(5) in členom 8(6) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je subvencionirani uvoz iz Indije povzročil škodo proizvajalcem Unije v taki meri, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preverjeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo proizvajalcem Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana subvencioniranemu uvozu. |
| --- | --- |

(123)

V skladu s členom 8(5) in členom 8(6) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je subvencionirani uvoz iz Indije povzročil škodo proizvajalcem Unije v taki meri, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preverjeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo proizvajalcem Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana subvencioniranemu uvozu.

6.2   Učinek subvencioniranega uvoza

| (124) | Znižanje uvoznih cen za 44 % v obravnavanem obdobju in visoke stopnje nelojalnega nižanja cen, ugotovljene v OP, ki so se gibale med 16,7 % in 18,2 %, so sovpadali s poslabšanjem gospodarskega položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(124)

Znižanje uvoznih cen za 44 % v obravnavanem obdobju in visoke stopnje nelojalnega nižanja cen, ugotovljene v OP, ki so se gibale med 16,7 % in 18,2 %, so sovpadali s poslabšanjem gospodarskega položaja industrije Unije.

| (125) | Zaradi stopnje subvencioniranja sodelujočih izvoznikov in nizkih cen subvencioniranega uvoza, ki so povzročile znatno nelojalno nižanje cen industrije Unije, je njihova prisotnost na trgu Unije pomembno vplivala na dodatno poslabšanje negativnega gibanja prodajnih cen na trgu Unije. Škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, je najbolj vidna pri nizkih prodajnih cenah in visokih finančnih izgubah, ki jih je imela industrija. |
| --- | --- |

(125)

Zaradi stopnje subvencioniranja sodelujočih izvoznikov in nizkih cen subvencioniranega uvoza, ki so povzročile znatno nelojalno nižanje cen industrije Unije, je njihova prisotnost na trgu Unije pomembno vplivala na dodatno poslabšanje negativnega gibanja prodajnih cen na trgu Unije. Škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, je najbolj vidna pri nizkih prodajnih cenah in visokih finančnih izgubah, ki jih je imela industrija.

| (126) | Povprečne cene uvoza iz Indije so se znatno znižale, kar je industrijo Unije prisililo v nižanje cen, da bi ohranila določen prihodek in pokrila vsaj fiksne stroške, vendar s cenami, ki povzročajo izgube. Zato se je finančni položaj industrije Unije od leta 2008 močno poslabšal. |
| --- | --- |

(126)

Povprečne cene uvoza iz Indije so se znatno znižale, kar je industrijo Unije prisililo v nižanje cen, da bi ohranila določen prihodek in pokrila vsaj fiksne stroške, vendar s cenami, ki povzročajo izgube. Zato se je finančni položaj industrije Unije od leta 2008 močno poslabšal.

| (127) | Na podlagi navedenega se začasno sklene, da je imel subvencionirani uvoz iz Indije, ki je med OP povzročil znatno nelojalno znižanje cen v industriji Unije, odločilno vlogo pri škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, kar se odraža v njenem slabem finančnem položaju in poslabšanju večine kazalcev škode. |
| --- | --- |

(127)

Na podlagi navedenega se začasno sklene, da je imel subvencionirani uvoz iz Indije, ki je med OP povzročil znatno nelojalno znižanje cen v industriji Unije, odločilno vlogo pri škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, kar se odraža v njenem slabem finančnem položaju in poslabšanju večine kazalcev škode.

6.3   Učinek drugih dejavnikov

| (128) | Drugi dejavniki, preverjeni v okviru vzročnosti, so gospodarska kriza, gibanje potrošnje EU, stroški proizvodnje, uvoz iz drugih tretjih držav in opravljeni izvoz vzorčene industrije Unije. |
| --- | --- |

(128)

Drugi dejavniki, preverjeni v okviru vzročnosti, so gospodarska kriza, gibanje potrošnje EU, stroški proizvodnje, uvoz iz drugih tretjih držav in opravljeni izvoz vzorčene industrije Unije.

6.3.1   Gospodarska kriza, gibanje potrošnje EU in stroški proizvodnje

| (129) | Gospodarska kriza je prispevala k zmanjšanju potrošnje in vplivala na cenovni pritisk. Nizko povpraševanje po nekaterih palicah iz nerjavnega jekla se je odražalo v zmanjšanju proizvodnje industrije Unije in prispevalo k negativnemu vplivu na prodajne cene. |
| --- | --- |

(129)

Gospodarska kriza je prispevala k zmanjšanju potrošnje in vplivala na cenovni pritisk. Nizko povpraševanje po nekaterih palicah iz nerjavnega jekla se je odražalo v zmanjšanju proizvodnje industrije Unije in prispevalo k negativnemu vplivu na prodajne cene.

| (130) | V normalnih gospodarskih razmerah in odsotnosti močnega cenovnega pritiska subvencioniranega uvoza bi industrija Unije lahko imela nekaj težav pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in posledičnim zvišanjem fiksnih stroškov proizvodnje zaradi nizke izkoriščenosti zmogljivosti, s katero se je soočala med letom 2007 in OP. Vendar je subvencionirani uvoz povečal učinek gospodarske krize in med letom 2009 in OP onemogočil prodajo po ceni, enaki ali višji od prodajne. |
| --- | --- |

(130)

V normalnih gospodarskih razmerah in odsotnosti močnega cenovnega pritiska subvencioniranega uvoza bi industrija Unije lahko imela nekaj težav pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in posledičnim zvišanjem fiksnih stroškov proizvodnje zaradi nizke izkoriščenosti zmogljivosti, s katero se je soočala med letom 2007 in OP. Vendar je subvencionirani uvoz povečal učinek gospodarske krize in med letom 2009 in OP onemogočil prodajo po ceni, enaki ali višji od prodajne.

| (131) | Na podlagi navedenega se zdi, da je zmanjšanje povpraševanja EU, povezano z gospodarsko krizo, s katero se je soočal ta sektor, prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar se šteje, da to ne prekine vzročne zveze, ugotovljene v zvezi s poceni subvencioniranim uvozom iz Indije. |
| --- | --- |

(131)

Na podlagi navedenega se zdi, da je zmanjšanje povpraševanja EU, povezano z gospodarsko krizo, s katero se je soočal ta sektor, prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar se šteje, da to ne prekine vzročne zveze, ugotovljene v zvezi s poceni subvencioniranim uvozom iz Indije.

6.3.2   Uvoz iz drugih tretjih držav

| | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz drugih tretjih držav v tonah | 27 089 | 23 242 | 12 837 | 14 036 |
| Indeks | 100 | 86 | 47 | 52 |
| Tržni delež iz drugih tretjih držav | 8,60 % | 8,14 % | 6,89 % | 6,95 % |
| Indeks | 100 | 95 | 80 | 81 |
| Povprečna cena uvoza | 4 820 | 4 487 | 3 756 | 3 501 |
| Indeks | 100 | 93 | 78 | 73 |

2007

2008

2009

OP

Uvoz iz drugih tretjih držav v tonah

27 089

23 242

12 837

14 036

Indeks

100

86

47

52

Tržni delež iz drugih tretjih držav

8,60 %

8,14 %

6,89 %

6,95 %

Indeks

100

95

80

81

Povprečna cena uvoza

4 820

4 487

3 756

3 501

Indeks

100

93

78

73

| (132) | Na podlagi podatkov Eurostata se je obseg uvoza nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz drugih tretjih držav, ki jih ta preiskava ne zadeva, v Unijo v obravnavanem obdobju zmanjšal za 48 %. Pripadajoči tržni delež drugih tretjih držav se je zmanjšal za 19 %. |
| --- | --- |

(132)

Na podlagi podatkov Eurostata se je obseg uvoza nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz drugih tretjih držav, ki jih ta preiskava ne zadeva, v Unijo v obravnavanem obdobju zmanjšal za 48 %. Pripadajoči tržni delež drugih tretjih držav se je zmanjšal za 19 %.

| (133) | Povprečne cene tega uvoza so bile višje od cen indijskih proizvajalcev izvoznikov in cen industrije Unije. Zato se začasno sklene, da uvoz iz tretjih držav ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(133)

Povprečne cene tega uvoza so bile višje od cen indijskih proizvajalcev izvoznikov in cen industrije Unije. Zato se začasno sklene, da uvoz iz tretjih držav ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

6.3.3   Izvoz vzorčene industrije Unije

| | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz v tonah | 10 850 | 9 158 | 5 440 | 6 299 |
| Indeks | 100 | 84 | 50 | 58 |
| Prodajna cena na enoto v EUR | 4 452 | 3 728 | 2 495 | 2 388 |
| Indeks | 100 | 84 | 56 | 54 |

2007

2008

2009

OP

Izvoz v tonah

10 850

9 158

5 440

6 299

Indeks

100

84

50

58

Prodajna cena na enoto v EUR

4 452

3 728

2 495

2 388

Indeks

100

84

56

54

| (134) | V obravnavanem obdobju se je obseg izvoza vzorčene industrije Unije zmanjšal za 42 %, prodajna cena na enoto pa za 46 %. Čeprav je ta izvoz obsegal samo 6 % celotne prodaje v OP, ni mogoče izključiti, da ni imel negativnega učinka na industrijo Unije. Vendar se glede na majhen obseg uvoza šteje, da ta učinek ni dovolj velik, da bi prekinil vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in ugotovljeno škodo. |
| --- | --- |

(134)

V obravnavanem obdobju se je obseg izvoza vzorčene industrije Unije zmanjšal za 42 %, prodajna cena na enoto pa za 46 %. Čeprav je ta izvoz obsegal samo 6 % celotne prodaje v OP, ni mogoče izključiti, da ni imel negativnega učinka na industrijo Unije. Vendar se glede na majhen obseg uvoza šteje, da ta učinek ni dovolj velik, da bi prekinil vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in ugotovljeno škodo.

6.4   Sklep o vzročni zvezi

| (135) | Preiskava je pokazala, da drugi znani dejavniki, kot so uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije in zmanjšanje potrošnje, niso bili odločilni vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(135)

Preiskava je pokazala, da drugi znani dejavniki, kot so uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije in zmanjšanje potrošnje, niso bili odločilni vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (136) | Zaradi časovnega sovpadanja subvencioniranega uvoza iz Indije in ugotovljenega nelojalnega nižanja cen na eni strani ter poslabšanje položaja industrije Unije na drugi strani je bilo ugotovljeno, da je subvencioniran uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(136)

Zaradi časovnega sovpadanja subvencioniranega uvoza iz Indije in ugotovljenega nelojalnega nižanja cen na eni strani ter poslabšanje položaja industrije Unije na drugi strani je bilo ugotovljeno, da je subvencioniran uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.

7.   INTERES UNIJE

7.1   Splošni premisleki

| (137) | V skladu s členom 31 osnovne uredbe se je proučevalo, ali kljub začasni ugotovitvi škodljivega subvencioniranja obstajajo utemeljeni razlogi za, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Obravnavali so se vpliv možnih ukrepov za vse strani, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(137)

V skladu s členom 31 osnovne uredbe se je proučevalo, ali kljub začasni ugotovitvi škodljivega subvencioniranja obstajajo utemeljeni razlogi za, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Obravnavali so se vpliv možnih ukrepov za vse strani, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov.

7.2   Interes industrije Unije

| (138) | Industrija Unije trpi škodo zaradi subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka iz Indije. Opozoriti je tudi treba, da je večina gospodarskih kazalnikov industrije Unije med obravnavanim obdobjem pokazala negativno gibanje. Ob upoštevanju narave škode (tj. precejšnje izgube), je videti, da se ob odsotnosti ukrepov ne bo mogoče izogniti nadaljnjemu in znatnemu slabšanju položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(138)

Industrija Unije trpi škodo zaradi subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka iz Indije. Opozoriti je tudi treba, da je večina gospodarskih kazalnikov industrije Unije med obravnavanim obdobjem pokazala negativno gibanje. Ob upoštevanju narave škode (tj. precejšnje izgube), je videti, da se ob odsotnosti ukrepov ne bo mogoče izogniti nadaljnjemu in znatnemu slabšanju položaja industrije Unije.

| (139) | Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov preprečila nadaljnja izkrivljanja in ponovno vzpostavila pošteno konkurenco na trgu. |
| --- | --- |

(139)

Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov preprečila nadaljnja izkrivljanja in ponovno vzpostavila pošteno konkurenco na trgu.

| (140) | Če ukrepi ne bi bili uvedeni, bi bile cene še naprej nižje od stroškov, dobički proizvajalcev Unije pa bi se še naprej manjšali. To dolgoročno ne bi bilo vzdržno. Glede na nastale izgube in visoko stopnjo naložb v proizvodnjo je mogoče pričakovati, da večina proizvajalcev brez uvedbe ukrepov Unije ne bo mogla povrniti svojih naložb. |
| --- | --- |

(140)

Če ukrepi ne bi bili uvedeni, bi bile cene še naprej nižje od stroškov, dobički proizvajalcev Unije pa bi se še naprej manjšali. To dolgoročno ne bi bilo vzdržno. Glede na nastale izgube in visoko stopnjo naložb v proizvodnjo je mogoče pričakovati, da večina proizvajalcev brez uvedbe ukrepov Unije ne bo mogla povrniti svojih naložb.

| (141) | Poleg tega bo uvedba izravnalnih ukrepov pomagala ohranjati zaposlovanje, saj je industrija Unije sestavljena iz srednje velikih in velikih družb, razpršenih po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(141)

Poleg tega bo uvedba izravnalnih ukrepov pomagala ohranjati zaposlovanje, saj je industrija Unije sestavljena iz srednje velikih in velikih družb, razpršenih po vsej Uniji.

| (142) | Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba izravnalnih dajatev v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(142)

Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba izravnalnih dajatev v interesu industrije Unije.

7.3   Interes uvoznikov

| (143) | Vsi uvozniki, znani Komisiji, so bili pozvani, da se javijo in zagotovijo osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom. Na izvedbo vzorčenja so se odzvali štirje uvozniki. Vprašalniki so bili poslani vsem štirim uvoznikom, odgovoril pa je samo eden. Preveritveni obisk v prostorih uvoznika s sedežem v Nemčiji je predviden v poznejši fazi preiskave. |
| --- | --- |

(143)

Vsi uvozniki, znani Komisiji, so bili pozvani, da se javijo in zagotovijo osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom. Na izvedbo vzorčenja so se odzvali štirje uvozniki. Vprašalniki so bili poslani vsem štirim uvoznikom, odgovoril pa je samo eden. Preveritveni obisk v prostorih uvoznika s sedežem v Nemčiji je predviden v poznejši fazi preiskave.

| (144) | V primeru uvedbe izravnalnih dajatev ni izključeno, da se bo raven uvoza s poreklom iz zadevne države znižala in tako vplivala na gospodarski položaj uvoznikov. Vendar bi moralo kakršno koli zvišanje cen uvoza zadevnega izdelka na uvoznike vplivati le tako, da bi se obnovila konkurenca na trgu Unije, uvoznikom pa ne bi smelo preprečiti prodaje zadevnega izdelka. Poleg tega bi moral majhen delež stroškov zadevnega izdelka v celotnih stroških končnih uporabnikov uvoznikom omogočiti lažji prenos morebitnega zvišanja cen na stranke. Na podlagi tega je bilo začasno sklenjeno, da uvedba izravnalnih dajatev verjetno ne bo imela resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Uniji. |
| --- | --- |

(144)

V primeru uvedbe izravnalnih dajatev ni izključeno, da se bo raven uvoza s poreklom iz zadevne države znižala in tako vplivala na gospodarski položaj uvoznikov. Vendar bi moralo kakršno koli zvišanje cen uvoza zadevnega izdelka na uvoznike vplivati le tako, da bi se obnovila konkurenca na trgu Unije, uvoznikom pa ne bi smelo preprečiti prodaje zadevnega izdelka. Poleg tega bi moral majhen delež stroškov zadevnega izdelka v celotnih stroških končnih uporabnikov uvoznikom omogočiti lažji prenos morebitnega zvišanja cen na stranke. Na podlagi tega je bilo začasno sklenjeno, da uvedba izravnalnih dajatev verjetno ne bo imela resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Uniji.

7.4   Interes uporabnikov

| (145) | Vprašalniki so bili poslani vsem stranem, ki so bile v pritožbi navedene kot uporabniki. Odgovorila ni nobena od dvajsetih družb. |
| --- | --- |

(145)

Vprašalniki so bili poslani vsem stranem, ki so bile v pritožbi navedene kot uporabniki. Odgovorila ni nobena od dvajsetih družb.

| (146) | Opozoriti je treba, da se zadevni izdelek uporablja v različne namene, vključno z avtomobilsko industrijo in proizvajalci gospodinjskih aparatov, za medicinske in laboratorijske instrumente itd. Vendar so uporabniki v tem postopku posredniške družbe, ki proizvajajo in dobavljajo sestavne dele za zgoraj navedene namene. Na podlagi tega se pričakuje, da bodo ti uporabniki lahko prenesli celotno ali skoraj celotno zvišanje cen zaradi uvedbe izravnalnih dajatev na končne uporabnike, ob upoštevanju, da bo za slednje učinek takih ukrepov zanemarljiv. |
| --- | --- |

(146)

Opozoriti je treba, da se zadevni izdelek uporablja v različne namene, vključno z avtomobilsko industrijo in proizvajalci gospodinjskih aparatov, za medicinske in laboratorijske instrumente itd. Vendar so uporabniki v tem postopku posredniške družbe, ki proizvajajo in dobavljajo sestavne dele za zgoraj navedene namene. Na podlagi tega se pričakuje, da bodo ti uporabniki lahko prenesli celotno ali skoraj celotno zvišanje cen zaradi uvedbe izravnalnih dajatev na končne uporabnike, ob upoštevanju, da bo za slednje učinek takih ukrepov zanemarljiv.

| (147) | Zato se začasno sklene, da vpliv uvedbe izravnalnih dajatev na stroške uporabnikov ne bo znaten. |
| --- | --- |

(147)

Zato se začasno sklene, da vpliv uvedbe izravnalnih dajatev na stroške uporabnikov ne bo znaten.

7.5   Sklep o interesu Unije

| (148) | Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(148)

Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije.

8.   PREDLOG ZA ZAČASNE IZRAVNALNE UKREPE

8.1   Stopnja odprave škode

| (149) | Glede na sklepe o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne izravnalne ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(149)

Glede na sklepe o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne izravnalne ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

| (150) | Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje subvencioniranja in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo subvencije. |
| --- | --- |

(150)

Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje subvencioniranja in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo subvencije.

| (151) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez subvencioniranega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Šteje se, da mora dobiček, ki se lahko doseže brez subvencioniranega uvoza, temeljiti na stopnji dobička pred odbitkom davka vzorčenih proizvajalcev Unije v letu 2007. To je zadnje leto pred OP, v katerem je industrija Unije dosegla normalno stopnjo dobička. Zato se šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 9,5 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez škodljivega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(151)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez subvencioniranega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Šteje se, da mora dobiček, ki se lahko doseže brez subvencioniranega uvoza, temeljiti na stopnji dobička pred odbitkom davka vzorčenih proizvajalcev Unije v letu 2007. To je zadnje leto pred OP, v katerem je industrija Unije dosegla normalno stopnjo dobička. Zato se šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 9,5 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez škodljivega subvencioniranja.

| (152) | Na podlagi tega se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila dobljena s prištetjem zgoraj navedene 9,5-odstotne stopnje dobička stroškom proizvodnje. |
| --- | --- |

(152)

Na podlagi tega se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila dobljena s prištetjem zgoraj navedene 9,5-odstotne stopnje dobička stroškom proizvodnje.

| (153) | Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz Indije, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo 101), z neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije med OP prodala na trgu Unije. Vse razlike, ki so bile posledica te primerjave, so bile nato izražene kot odstotek povprečne celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(153)

Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz Indije, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo 101), z neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije med OP prodala na trgu Unije. Vse razlike, ki so bile posledica te primerjave, so bile nato izražene kot odstotek povprečne celotne uvozne vrednosti CIF.

8.2   Začasni ukrepi

| (154) | Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe začasne izravnalne ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz Indije na ravni nižjih stopenj subvencij in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(154)

Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe začasne izravnalne ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz Indije na ravni nižjih stopenj subvencij in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (155) | Na podlagi navedenega so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami odprave škode in stopnjami subvencij. V skladu s tem so predlagane stopnje izravnalnih dajatev naslednje:








  Družba | Stopnja subvencije | Stopnja škode | Začasna stopnja subvencionirane dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd. | 3,4 % | 28,6 % | 3,4 % |
| Skupina Venus | 3,3 % | 45,9 % | 3,3 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |
| Sodelujoče nevzorčene družbe | 4,0 % | 44,4 % | 4,0 % |
| Vse druge družbe | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |

(155)

Na podlagi navedenega so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami odprave škode in stopnjami subvencij. V skladu s tem so predlagane stopnje izravnalnih dajatev naslednje:

Družba

Stopnja subvencije

Stopnja škode

Začasna stopnja subvencionirane dajatve

Chandan Steel Ltd.

3,4 %

28,6 %

3,4 %

Skupina Venus

3,3 %

45,9 %

3,3 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

4,3 %

51,5 %

4,3 %

Sodelujoče nevzorčene družbe

4,0 %

44,4 %

4,0 %

Vse druge družbe

4,3 %

51,5 %

4,3 %

| (156) | Stopnje izravnalnih dajatev iz te uredbe za posamezne družbe so bile določene na podlagi izsledkov te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. |
| --- | --- |

(156)

Stopnje izravnalnih dajatev iz te uredbe za posamezne družbe so bile določene na podlagi izsledkov te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.

| (157) | Zahtevke za uporabo teh stopenj dajatve za posamezne gospodarske družbe (npr. zaradi spremembe imena gospodarskega subjekta ali zaradi ustanovitve novega proizvodnega in prodajnega subjekta) je treba takoj vložiti pri Komisiji (6), skupaj s potrebnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti gospodarske družbe, ki je povezana s proizvodnjo ter domačo in izvozno prodajo, na primer v zvezi z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnega in prodajnega subjekta. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(157)

Zahtevke za uporabo teh stopenj dajatve za posamezne gospodarske družbe (npr. zaradi spremembe imena gospodarskega subjekta ali zaradi ustanovitve novega proizvodnega in prodajnega subjekta) je treba takoj vložiti pri Komisiji (6), skupaj s potrebnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti gospodarske družbe, ki je povezana s proizvodnjo ter domačo in izvozno prodajo, na primer v zvezi z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnega in prodajnega subjekta. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.

9.   RAZKRITJE

| (158) | Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe bodo analizirane in upoštevane, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo izravnalnih dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko ponovno preverijo zaradi dokončnih ugotovitev – |
| --- | --- |

(158)

Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe bodo analizirane in upoštevane, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo izravnalnih dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko ponovno preverijo zaradi dokončnih ugotovitev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna izravnalna dajatev se uvede na uvoz palic iz nerjavnega jekla, hladno oblikovanih ali hladno dodelanih, brez nadaljnje obdelave, razen palic s krožnim prečnim prerezom in premerom 80 mm ali več, trenutno uvrščenih v oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 in 7222 20 89 ter s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja začasne izravnalne dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:

| Družba | Dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd., Mumbai, Maharaštra | 3,4 | AXXX |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra | 3,3 | AXXX |
| Precision Metals, Mumbai, Maharaštra | 3,3 | AXXX |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharaštra | 3,3 | AXXX |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai. Maharaštra | 3,3 | AXXX |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra | 4,3 | AXXX |
| Družbe s seznama v Prilogi | 4,0 | AXXX |
| Vse druge družbe | 4,3 | AXXX |

Družba

Dajatev (%)

Dodatna oznaka TARIC

Chandan Steel Ltd., Mumbai, Maharaštra

3,4

AXXX

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra

3,3

AXXX

Precision Metals, Mumbai, Maharaštra

3,3

AXXX

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharaštra

3,3

AXXX

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai. Maharaštra

3,3

AXXX

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra

4,3

AXXX

Družbe s seznama v Prilogi

4,0

AXXX

Vse druge družbe

4,3

AXXX

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

1.   Brez poseganja v člen 30 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

2.   V skladu s členom 31(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja štiri mesece.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL C 87, 1.4.2010, str. 17.

2

(3)  UL C 87 A, 1.4.2010, str. 1.

3

(4)  Subvencije, označene z zvezdico, so izvozne subvencije.

4

(5)  Tehtano povprečje za Skupino.

5

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

6

---

PRILOGA

Sodelujoči proizvajalci izvozniki v Indiji, ki niso vključeni v vzorec

Dodatna oznaka TARIC AXXX

| Ime družbe | Mesto |
| --- | --- |
| Ambica Steel Ltd. | New-Delhi |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Navi-Mumbai |
| Chase Bright Steel Ltd. | Navi-Mumbai |
| D.H. Exports Pvt. Ltd. | Mumbai |
| Facor Steels Ltd. | Nagpur |
| Global smelters Ltd. | Kanpur |
| Indian Steel Works Ltd. | Navi-Mumbai |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai |
| Laxcon Steels Ltd. | Ahmedabad |
| Meltroll Engineering Pvt. Ltd. | Mumbai |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd. | Mumbai |
| Panchmahal Steel Ltd. | Kalol |
| Raajratna Metal Industries Ltd. | Ahmedabad |
| Rimjhim Ispat Ltd. | Kanpur |
| Sindia Steels Ltd. | Mumbai |
| SKM Steels Ltd. | Mumbai |
| Parekh Bright Bars Pvt. Ltd. | Thane |
| Shah Alloys Ltd. | Gandhinagar |

Ime družbe

Mesto

Ambica Steel Ltd.

New-Delhi

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Navi-Mumbai

Chase Bright Steel Ltd.

Navi-Mumbai

D.H. Exports Pvt. Ltd.

Mumbai

Facor Steels Ltd.

Nagpur

Global smelters Ltd.

Kanpur

Indian Steel Works Ltd.

Navi-Mumbai

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbai

Laxcon Steels Ltd.

Ahmedabad

Meltroll Engineering Pvt. Ltd.

Mumbai

Mukand Ltd.

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

Mumbai

Panchmahal Steel Ltd.

Kalol

Raajratna Metal Industries Ltd.

Ahmedabad

Rimjhim Ispat Ltd.

Kanpur

Sindia Steels Ltd.

Mumbai

SKM Steels Ltd.

Mumbai

Parekh Bright Bars Pvt. Ltd.

Thane

Shah Alloys Ltd.

Gandhinagar

---

| 29.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/76

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1262/2010

z dne 22. decembra 2010

o spremembi uredb (EU) št. 462/2010, (EU) št. 463/2010 in (EU) št. 464/2010 glede končnega datuma javnih razpisov za znižanje carin pri uvozu koruze v Španijo in na Portugalsko ter sirka v Španijo za kvotno leto 2010 ter glede datuma prenehanja veljavnosti navedenih uredb

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 144(1) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbe Komisije (EU) št. 462/2010 (2), (EU) št. 463/2010 (3) in (EU) št. 464/2010 (4) so odprle javne razpise za znižanje carin iz člena 136 Uredbe (ES) št. 1234/2007 za koruzo, uvoženo v Španijo, koruzo, uvoženo na Portugalsko, in sirek, uvožen v Španijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredbe Komisije (EU) št. 462/2010 (2), (EU) št. 463/2010 (3) in (EU) št. 464/2010 (4) so odprle javne razpise za znižanje carin iz člena 136 Uredbe (ES) št. 1234/2007 za koruzo, uvoženo v Španijo, koruzo, uvoženo na Portugalsko, in sirek, uvožen v Španijo.

| (2) | Med datumom odprtja javnih razpisov in 28. oktobrom 2010 količina koruze, uvožene v Španijo, ki se lahko knjiži v okviru kvote z znižano carino pri uvozu, zmanjšane za količine nadomestnih žitnih proizvodov iz člena 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (5), zajema samo 37 % kvote. Količina koruze, uvožene na Portugalsko, ki se lahko knjiži v okviru kvote z znižano carino pri uvozu, zajema 72 % kvote. Količina sirka, uvoženega v Španijo, ki se lahko knjiži v okviru kvote z znižano carino pri uvozu, zajema samo 15 % kvote. Glede na stanje trga v Španiji in na Portugalskem odprtost javnih razpisov do 16. decembra 2010 ne bi omogočila uvoza zadostnih količin za pokritje kvot. |
| --- | --- |

(2)

Med datumom odprtja javnih razpisov in 28. oktobrom 2010 količina koruze, uvožene v Španijo, ki se lahko knjiži v okviru kvote z znižano carino pri uvozu, zmanjšane za količine nadomestnih žitnih proizvodov iz člena 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (5), zajema samo 37 % kvote. Količina koruze, uvožene na Portugalsko, ki se lahko knjiži v okviru kvote z znižano carino pri uvozu, zajema 72 % kvote. Količina sirka, uvoženega v Španijo, ki se lahko knjiži v okviru kvote z znižano carino pri uvozu, zajema samo 15 % kvote. Glede na stanje trga v Španiji in na Portugalskem odprtost javnih razpisov do 16. decembra 2010 ne bi omogočila uvoza zadostnih količin za pokritje kvot.

| (3) | Zato bi bilo treba podaljšati javne razpise za znižanje carin pri uvozu koruze in sirka v Španijo ter koruze na Portugalsko za toliko časa, da se v celoti porabijo uvozne kvote za leto 2010, najpozneje pa do konca meseca maja 2011, v skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1296/2008. Zato je treba datum prenehanja veljavnosti uredb (EU) št. 462/2010, (EU) št. 463/2010 in (EU) št. 464/2010 spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba podaljšati javne razpise za znižanje carin pri uvozu koruze in sirka v Španijo ter koruze na Portugalsko za toliko časa, da se v celoti porabijo uvozne kvote za leto 2010, najpozneje pa do konca meseca maja 2011, v skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1296/2008. Zato je treba datum prenehanja veljavnosti uredb (EU) št. 462/2010, (EU) št. 463/2010 in (EU) št. 464/2010 spremeniti.

| (4) | Uredbe (EU) št. 462/2010, (EU) št. 463/2010 in (EU) št. 464/2010 je treba zato spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbe (EU) št. 462/2010, (EU) št. 463/2010 in (EU) št. 464/2010 je treba zato spremeniti.

| (5) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (EU) št. 462/2010

Uredba (EU) št. 462/2010 se spremeni:

| (a) | člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 2
  Javni razpis je odprt do izčrpanja kvote, vendar najdlje do 31. maja 2011. V tem času se izvedejo delni javni razpisi, katerih roki za predložitev ponudb so določeni v obvestilu o razpisu.“; |
| --- | --- |

(a)

člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2

Javni razpis je odprt do izčrpanja kvote, vendar najdlje do 31. maja 2011. V tem času se izvedejo delni javni razpisi, katerih roki za predložitev ponudb so določeni v obvestilu o razpisu.“;

| (b) | v členu 5 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Velja do 31. maja 2011.“. |
| --- | --- |

(b)

v členu 5 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Velja do 31. maja 2011.“.

Člen 2

Sprememba Uredbe (EU) št. 463/2010

Uredba (EU) št. 463/2010 se spremeni:

| (a) | člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 2
  Javni razpis je odprt do izčrpanja kvote, vendar najdlje do 31. maja 2011. V tem času se izvedejo delni javni razpisi, katerih roki za predložitev ponudb so določeni v obvestilu o razpisu.“; |
| --- | --- |

(a)

člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2

Javni razpis je odprt do izčrpanja kvote, vendar najdlje do 31. maja 2011. V tem času se izvedejo delni javni razpisi, katerih roki za predložitev ponudb so določeni v obvestilu o razpisu.“;

| (b) | v členu 5 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Velja do 31. maja 2011.“. |
| --- | --- |

(b)

v členu 5 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Velja do 31. maja 2011.“.

Člen 3

Sprememba Uredbe (EU) št. 464/2010

Uredba (EU) št. 464/2010 se spremeni:

| (a) | člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 2
  Javni razpis je odprt do izčrpanja kvote, vendar najdlje do 31. maja 2011. V tem času se izvedejo delni javni razpisi, katerih roki za predložitev ponudb so določeni v obvestilu o razpisu.“; |
| --- | --- |

(a)

člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2

Javni razpis je odprt do izčrpanja kvote, vendar najdlje do 31. maja 2011. V tem času se izvedejo delni javni razpisi, katerih roki za predložitev ponudb so določeni v obvestilu o razpisu.“;

| (b) | v členu 5 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Velja do 31. maja 2011.“. |
| --- | --- |

(b)

v členu 5 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Velja do 31. maja 2011.“.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 129, 28.5.2010, str. 58.

2

(3)  UL L 129, 28.5.2010, str. 60.

3

(4)  UL L 129, 28.5.2010, str. 62.

4

(5)  UL L 340, 19.12.2008, str. 57.

5

---

SKLEPI

| 29.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 343/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 343/78

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 22. decembra 2010

o spremembi Sklepa ECB/2009/25 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2010

(ECB/2010/32)

(2010/813/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države članice). |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države članice).

| (2) | ECB je na podlagi ocen povpraševanja po kovancih v letu 2010, ki so ji jih predložile sodelujoče države članice, odobrila skupen obseg kovancev, namenjenih za obtok, in zbirateljskih kovancev, ki niso namenjeni za obtok, za leto 2010 v Sklepu ECB/2009/25 z dne 10. decembra 2009 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2010 (1). |
| --- | --- |

(2)

ECB je na podlagi ocen povpraševanja po kovancih v letu 2010, ki so ji jih predložile sodelujoče države članice, odobrila skupen obseg kovancev, namenjenih za obtok, in zbirateljskih kovancev, ki niso namenjeni za obtok, za leto 2010 v Sklepu ECB/2009/25 z dne 10. decembra 2009 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2010 (1).

| (3) | Belgijsko ministrstvo za finance je 26. novembra 2010 zaprosilo, da se obseg eurokovancev, ki jih Belgija lahko izda v letu 2010, poveča za 20 milijonov EUR, da bi se lahko odzvali na nepričakovano povpraševanje po kovancih, ECB pa je tej prošnji ugodila. Posledično je treba tabelo v členu 1 Sklepa ECB/2009/25 nadomestiti z novo – |
| --- | --- |

(3)

Belgijsko ministrstvo za finance je 26. novembra 2010 zaprosilo, da se obseg eurokovancev, ki jih Belgija lahko izda v letu 2010, poveča za 20 milijonov EUR, da bi se lahko odzvali na nepričakovano povpraševanje po kovancih, ECB pa je tej prošnji ugodila. Posledično je treba tabelo v členu 1 Sklepa ECB/2009/25 nadomestiti z novo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Tabela v členu 1 Sklepa ECB/2009/25 se nadomesti z naslednjo tabelo:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Izdaja kovancev, namenjenih za obtok, in izdaja zbirateljskih kovancev (niso namenjeni za obtok) v letu 2010 |
| Belgija | 125,2 |
| Nemčija | 668,0 |
| Irska | 43,0 |
| Grčija | 55,0 |
| Španija | 210,0 |
| Francija | 290,0 |
| Italija | 283,0 |
| Ciper | 18,1 |
| Luksemburg | 40,0 |
| Malta | 10,5 |
| Nizozemska | 54,0 |
| Avstrija | 306,0 |
| Portugalska | 50,0 |
| Slovenija | 30,0 |
| Slovaška | 62,0 |
| Finska | 60,0“ |

(v milijonih EUR)

Izdaja kovancev, namenjenih za obtok, in izdaja zbirateljskih kovancev (niso namenjeni za obtok) v letu 2010

Belgija

125,2

Nemčija

668,0

Irska

43,0

Grčija

55,0

Španija

210,0

Francija

290,0

Italija

283,0

Ciper

18,1

Luksemburg

40,0

Malta

10,5

Nizozemska

54,0

Avstrija

306,0

Portugalska

50,0

Slovenija

30,0

Slovaška

62,0

Finska

60,0“

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na sodelujoče države članice.

V Frankfurtu na Majni, 22. decembra 2010

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 7, 12.1.2010, str. 21.

1

---