# Jurnalul Oficial L 7/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.007.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 7 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5411 ianuarie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.007.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 7

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5411 ianuarie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2011/3/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 24 februarie 2010 privind contractele de servicii publice de transport încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și Danske Statsbaner [ajutor de stat C 41/08 (ex NN 35/08)]
  [notificată cu numărul C(2010) 975]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/4/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 6 iulie 2010 privind ajutorul de stat C 34/08 (ex N 170/08) pe care Germania intenționează să îl acorde întreprinderii Deutsche Solar AG
  [notificată cu numărul C(2010) 4489]

   (
  1
  ) | 40 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2011/3/UE

*

Decizia Comisiei din 24 februarie 2010 privind contractele de servicii publice de transport încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și Danske Statsbaner [ajutor de stat C 41/08 (ex NN 35/08)]
  [notificată cu numărul C(2010) 975]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 975]

1

1

2011/4/UE

*

Decizia Comisiei din 6 iulie 2010 privind ajutorul de stat C 34/08 (ex N 170/08) pe care Germania intenționează să îl acorde întreprinderii Deutsche Solar AG
  [notificată cu numărul C(2010) 4489]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 4489]

1

40

| | | IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/5/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 28 octombrie 2009 privind amortizarea fiscală a Fondului comercial financiar în cazul achiziționării unor titluri de participare străine C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) pusă în aplicare de Spania
  [notificată cu numărul C(2009) 8107]

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

2011/5/CE

*

Decizia Comisiei din 28 octombrie 2009 privind amortizarea fiscală a Fondului comercial financiar în cazul achiziționării unor titluri de participare străine C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) pusă în aplicare de Spania
  [notificată cu numărul C(2009) 8107]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 8107]

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 11.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 7/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 24 februarie 2010

privind contractele de servicii publice de transport încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și Danske Statsbaner [ajutor de stat C 41/08 (ex NN 35/08)]

[notificată cu numărul C(2010) 975]

(Numai textul în limba daneză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/3/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate (2),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | În urma a două plângeri și a numeroase schimburi de scrisori între Comisie și cei doi reclamanți, pe de o parte, și între Comisie și autoritățile daneze, pe de altă parte, Comisia a decis, la 10 septembrie 2008, inițierea procedurii oficiale de investigare în prezentul dosar și a invitat Danemarca și părțile interesate de publicarea deciziei de inițiere a procedurii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), să îi comunice observațiile lor. |
| --- | --- |

(1)

În urma a două plângeri și a numeroase schimburi de scrisori între Comisie și cei doi reclamanți, pe de o parte, și între Comisie și autoritățile daneze, pe de altă parte, Comisia a decis, la 10 septembrie 2008, inițierea procedurii oficiale de investigare în prezentul dosar și a invitat Danemarca și părțile interesate de publicarea deciziei de inițiere a procedurii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), să îi comunice observațiile lor.

| (2) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare a făcut, în parte, obiectul unui recurs în anulare formulat de unul dintre reclamanți în fața Tribunalului Uniunii Europene. Acest recurs a fost respins ca inadmisibil prin Hotărârea Tribunalului din 25 noiembrie 2009 (4). |
| --- | --- |

(2)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare a făcut, în parte, obiectul unui recurs în anulare formulat de unul dintre reclamanți în fața Tribunalului Uniunii Europene. Acest recurs a fost respins ca inadmisibil prin Hotărârea Tribunalului din 25 noiembrie 2009 (4).

| (3) | Prin scrisoarea din 17 decembrie 2009, Comisia a invitat Danemarca și părțile interesate să îi prezinte observațiile lor cu privire la temeiul juridic adecvat pentru analizarea compatibilității ajutorului de stat în prezentul dosar, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și (CEE) nr. 1107/70 ale Consiliului (5). |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 17 decembrie 2009, Comisia a invitat Danemarca și părțile interesate să îi prezinte observațiile lor cu privire la temeiul juridic adecvat pentru analizarea compatibilității ajutorului de stat în prezentul dosar, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și (CEE) nr. 1107/70 ale Consiliului (5).

2.   PREZENTAREA BENEFICIARULUI ȘI A RECLAMANȚILOR

2.1.   BENEFICIARUL MĂSURILOR: DANSKE STATSBANER

2.1.1.   ÎNTREPRINDEREA FEROVIARĂ DANEZĂ ISTORICĂ

| (4) | Danske Statsbaner SV (DSB) este întreprinderea feroviară istorică din Danemarca. |
| --- | --- |

(4)

Danske Statsbaner SV (DSB) este întreprinderea feroviară istorică din Danemarca.

| (5) | DSB este deținută integral de statul danez (6). Aceasta nu operează decât servicii de transport feroviar de călători și servicii conexe (7). De asemenea, DSB operează prin filialele sale, în Suedia, Norvegia și, în special, în Regatul Unit. |
| --- | --- |

(5)

DSB este deținută integral de statul danez (6). Aceasta nu operează decât servicii de transport feroviar de călători și servicii conexe (7). De asemenea, DSB operează prin filialele sale, în Suedia, Norvegia și, în special, în Regatul Unit.

| (6) | În 1998, Parlamentul danez a adoptat o lege prin care se opera o separare între infrastructura feroviară și activitățile de transport feroviar desfășurate de DSB (8). |
| --- | --- |

(6)

În 1998, Parlamentul danez a adoptat o lege prin care se opera o separare între infrastructura feroviară și activitățile de transport feroviar desfășurate de DSB (8).

| (7) | În 2008, DSB avea aproximativ 9 200 de salariați, iar cifra sa de afaceri se ridica la circa 9,85 miliarde DKK (1,32 miliarde EUR). |
| --- | --- |

(7)

În 2008, DSB avea aproximativ 9 200 de salariați, iar cifra sa de afaceri se ridica la circa 9,85 miliarde DKK (1,32 miliarde EUR).

2.1.2.   ÎNFIINȚAREA ÎNTREPRINDERII PUBLICE DSB

| (8) | În 1999, DSB a fost transformată în întreprindere publică independentă (9). |
| --- | --- |

(8)

În 1999, DSB a fost transformată în întreprindere publică independentă (9).

| (9) | Cu această ocazie, a fost instituit un nou model de gestiune financiară a întreprinderii. Bilanțul de deschidere al întreprinderii a fost elaborat pe baza unei evaluări a elementelor de activ și de pasiv. Autoritățile daneze au arătat că, pentru toate elementele importante, DSB a obținut o a doua evaluare, efectuată de experți independenți. |
| --- | --- |

(9)

Cu această ocazie, a fost instituit un nou model de gestiune financiară a întreprinderii. Bilanțul de deschidere al întreprinderii a fost elaborat pe baza unei evaluări a elementelor de activ și de pasiv. Autoritățile daneze au arătat că, pentru toate elementele importante, DSB a obținut o a doua evaluare, efectuată de experți independenți.

| (10) | Potrivit explicațiilor oferite de autoritățile daneze, capitalurile proprii ale DSB au fost stabilite prin comparație cu întreprinderi similare care dispun de imobilizări importante. Bilanțul de deschidere final al întreprinderii s-a bazat pe un raport de solvabilitate de 36 % și pe un buget inițial. |
| --- | --- |

(10)

Potrivit explicațiilor oferite de autoritățile daneze, capitalurile proprii ale DSB au fost stabilite prin comparație cu întreprinderi similare care dispun de imobilizări importante. Bilanțul de deschidere final al întreprinderii s-a bazat pe un raport de solvabilitate de 36 % și pe un buget inițial.

| (11) | Pe de altă parte, cadrul juridic aplicabil DSB a fost completat de norme contabile și linii directoare naționale în domeniul concurenței care obligă întreprinderea să țină o evidență contabilă separată a principalelor sale activități, evitându-se, astfel, subvențiile încrucișate. Plățile contractuale efectuate către DSB pe baza contractelor de servicii publice de transport sunt astfel contabilizate separat de alte activități realizate pe o bază strict comercială. |
| --- | --- |

(11)

Pe de altă parte, cadrul juridic aplicabil DSB a fost completat de norme contabile și linii directoare naționale în domeniul concurenței care obligă întreprinderea să țină o evidență contabilă separată a principalelor sale activități, evitându-se, astfel, subvențiile încrucișate. Plățile contractuale efectuate către DSB pe baza contractelor de servicii publice de transport sunt astfel contabilizate separat de alte activități realizate pe o bază strict comercială.

| (12) | Evidența contabilă este ținută pentru fiecare activitate desfășurată în cadrul DSB și are la bază o contabilitate analitică detaliată, care utilizează chei de repartiție a costurilor și a produselor (10). |
| --- | --- |

(12)

Evidența contabilă este ținută pentru fiecare activitate desfășurată în cadrul DSB și are la bază o contabilitate analitică detaliată, care utilizează chei de repartiție a costurilor și a produselor (10).

2.1.3.   GRUPUL DSB

(i)   DSB S-tog a/s

| (13) | Grupul DSB include și filiala DSB S-tog a/s, deținută în proporție de 100 % de societatea DSB SV, care operează toate serviciile feroviare suburbane ale capitalei Copenhaga. |
| --- | --- |

(13)

Grupul DSB include și filiala DSB S-tog a/s, deținută în proporție de 100 % de societatea DSB SV, care operează toate serviciile feroviare suburbane ale capitalei Copenhaga.

| (14) | Evidența contabilă a DSB S-tog a/s este ținută separat de cea a DSB SV, fiind vorba de o societate independentă. De asemenea, regulamentul contabil al DSB prevede că tranzacțiile dintre DSB și DSB S-tog a/s trebuie să se efectueze în condițiile pieței. |
| --- | --- |

(14)

Evidența contabilă a DSB S-tog a/s este ținută separat de cea a DSB SV, fiind vorba de o societate independentă. De asemenea, regulamentul contabil al DSB prevede că tranzacțiile dintre DSB și DSB S-tog a/s trebuie să se efectueze în condițiile pieței.

| (15) | Excedentul generat de filiala DSB S-tog a/s este luat în considerare, după impozitare, la rezultatul consolidat al DSB SV. Politica statului danez în materie de dividende este definită în raport cu societatea-mamă DSB SV, în sensul că dividendele sunt plătite de aceasta din urmă. |
| --- | --- |

(15)

Excedentul generat de filiala DSB S-tog a/s este luat în considerare, după impozitare, la rezultatul consolidat al DSB SV. Politica statului danez în materie de dividende este definită în raport cu societatea-mamă DSB SV, în sensul că dividendele sunt plătite de aceasta din urmă.

(ii)   Alte participațiuni

| (16) | Grupul DSB deține în proporție de 100 % societățile DSB Sverige AB, DSB Norge și DSB UK Ltd AS, a căror activitate constă, așa cum s-a precizat anterior, în furnizarea de servicii de transport de călători și alte activități conexe în Suedia, Norvegia și Regatul Unit. |
| --- | --- |

(16)

Grupul DSB deține în proporție de 100 % societățile DSB Sverige AB, DSB Norge și DSB UK Ltd AS, a căror activitate constă, așa cum s-a precizat anterior, în furnizarea de servicii de transport de călători și alte activități conexe în Suedia, Norvegia și Regatul Unit.

| (17) | De asemenea, Grupul DSB deține 60 % din Roslagståg AB, societate care operează pe linia Roslag din regiunea Stockholm. DSB deține societatea de drept privat BSD ApS, responsabilă pentru protejarea drepturilor de proprietate intelectuală. |
| --- | --- |

(17)

De asemenea, Grupul DSB deține 60 % din Roslagståg AB, societate care operează pe linia Roslag din regiunea Stockholm. DSB deține societatea de drept privat BSD ApS, responsabilă pentru protejarea drepturilor de proprietate intelectuală.

| (18) | În plus, Grupul DSB și DSB S-tog a/s dețin împreună holdingul DSB Rejsekort A/S, care, la rândul său, deține 52 % din societatea Rejsekort A/S, operator al sistemului electronic de bilete pentru transportul public. |
| --- | --- |

(18)

În plus, Grupul DSB și DSB S-tog a/s dețin împreună holdingul DSB Rejsekort A/S, care, la rândul său, deține 52 % din societatea Rejsekort A/S, operator al sistemului electronic de bilete pentru transportul public.

| (19) | Nu în ultimul rând, DSB deține în proporție de 100 % societatea Kort & Godt, lanțul de magazine din gări. |
| --- | --- |

(19)

Nu în ultimul rând, DSB deține în proporție de 100 % societatea Kort & Godt, lanțul de magazine din gări.

2.2.   RECLAMANȚII

2.2.1.   PRIMUL RECLAMANT

| (20) | Primul reclamant este Gråhundbus, o întreprindere privată de transport de pasageri cu autobuzul (denumită în continuare Gråhundbus). |
| --- | --- |

(20)

Primul reclamant este Gråhundbus, o întreprindere privată de transport de pasageri cu autobuzul (denumită în continuare Gråhundbus).

2.2.2.   AL DOILEA RECLAMANT

| (21) | Al doilea reclamant este societatea Dansk Kollektiv Traffik, o asociație profesională care reprezintă mai mulți operatori danezi de transport (denumită în continuare DKT). |
| --- | --- |

(21)

Al doilea reclamant este societatea Dansk Kollektiv Traffik, o asociație profesională care reprezintă mai mulți operatori danezi de transport (denumită în continuare DKT).

3.   DESCRIERE DETALIATĂ A CONTRACTELOR DE SERVICII PUBLICE DE TRANSPORT ÎNCHEIATE ÎNTRE MINISTERUL DANEZ AL TRANSPORTURILOR ȘI SOCIETATEA DSB

3.1   CADRUL JURIDIC AL CONTRACTELOR DE SERVICII PUBLICE DE TRANSPORT ÎN DANEMARCA

| (22) | Până la 1 ianuarie 2000, DSB deținea monopolul serviciilor de transport feroviar de călători în Danemarca. După această dată, legislatorul danez a eliminat acest monopol și a prevăzut regimuri alternative pentru prestarea serviciului de transport feroviar de călători (11):






  — | pe de o parte, transportul feroviar de călători operat în regim comercial, fără nicio compensație acordată de autoritățile publice („trafic liber”); |
| --- | --- | --- |

(22)

Până la 1 ianuarie 2000, DSB deținea monopolul serviciilor de transport feroviar de călători în Danemarca. După această dată, legislatorul danez a eliminat acest monopol și a prevăzut regimuri alternative pentru prestarea serviciului de transport feroviar de călători (11):

—

pe de o parte, transportul feroviar de călători operat în regim comercial, fără nicio compensație acordată de autoritățile publice („trafic liber”);

| — | pe de altă parte, traficul desfășurat în cadrul contractelor de servicii publice de transport, cu acordarea de compensații de către autoritățile publice („trafic de serviciu public”). |
| --- | --- |

—

pe de altă parte, traficul desfășurat în cadrul contractelor de servicii publice de transport, cu acordarea de compensații de către autoritățile publice („trafic de serviciu public”).

| (23) | În opinia autorităților daneze, niciun serviciu de transport de călători nu este în prezent operat, în mod sistematic, în cadrul regimului de trafic liber. |
| --- | --- |

(23)

În opinia autorităților daneze, niciun serviciu de transport de călători nu este în prezent operat, în mod sistematic, în cadrul regimului de trafic liber.

| (24) | În ceea ce privește contractele de servicii publice de transport, cadrul legislativ danez face distincția între două tipuri de contracte:






  — | contractele de servicii publice de transport negociate de comun acord între autoritățile publice competente și operator, fără a se recurge la o cerere de oferte prealabilă. Ministerul Transporturilor este autoritatea competentă din Danemarca responsabilă pentru negocierea acestui tip de contracte de servicii publice, cu excepția rutelor operate de anumiți operatori regionali mici; |
| --- | --- | --- |

(24)

În ceea ce privește contractele de servicii publice de transport, cadrul legislativ danez face distincția între două tipuri de contracte:

—

contractele de servicii publice de transport negociate de comun acord între autoritățile publice competente și operator, fără a se recurge la o cerere de oferte prealabilă. Ministerul Transporturilor este autoritatea competentă din Danemarca responsabilă pentru negocierea acestui tip de contracte de servicii publice, cu excepția rutelor operate de anumiți operatori regionali mici;

| — | contractele de servicii publice de transport atribuite în urma unei cereri de oferte. Autoritatea competentă pentru aceste contracte atribuite prin cerere de oferte este Trafikstyrelsen, autoritate de reglementare înființată de Ministerul Transporturilor. |
| --- | --- |

—

contractele de servicii publice de transport atribuite în urma unei cereri de oferte. Autoritatea competentă pentru aceste contracte atribuite prin cerere de oferte este Trafikstyrelsen, autoritate de reglementare înființată de Ministerul Transporturilor.

| (25) | În acest context, DSB operează servicii de transport feroviar de călători pe linii magistrale, regionale și locale în cadrul contractelor de servicii publice încheiate de comun acord cu Ministerul Transporturilor. |
| --- | --- |

(25)

În acest context, DSB operează servicii de transport feroviar de călători pe linii magistrale, regionale și locale în cadrul contractelor de servicii publice încheiate de comun acord cu Ministerul Transporturilor.

| (26) | De asemenea, de-a lungul anilor, s-a apelat din ce în ce mai mult la proceduri de cerere de oferte. Astfel, în 2002, societatea Arriva a obținut o parte din transportul public regional din vestul Danemarcei, iar în 2007, o întreprindere comună constituită de DSB și First Group (DSB First) a obținut o parte din transportul public regional din estul Danemarcei și din partea sudică a Suediei, inclusiv rutele transnaționale regionale de transport public. |
| --- | --- |

(26)

De asemenea, de-a lungul anilor, s-a apelat din ce în ce mai mult la proceduri de cerere de oferte. Astfel, în 2002, societatea Arriva a obținut o parte din transportul public regional din vestul Danemarcei, iar în 2007, o întreprindere comună constituită de DSB și First Group (DSB First) a obținut o parte din transportul public regional din estul Danemarcei și din partea sudică a Suediei, inclusiv rutele transnaționale regionale de transport public.

| (27) | În plus, autoritățile daneze și-au exprimat intenția de a prezenta mai multe contracte în cadrul unei proceduri de cerere de oferte. |
| --- | --- |

(27)

În plus, autoritățile daneze și-au exprimat intenția de a prezenta mai multe contracte în cadrul unei proceduri de cerere de oferte.

3.2   CONTRACTUL DE SERVICII PUBLICE DE TRANSPORT PENTRU PERIOADA 2000-2004

| (28) | Acest contract are ca obiect transportul pe linii magistrale și transportul regional operat în regim de serviciu public de către DSB în perioada 2000-2004. |
| --- | --- |

(28)

Acest contract are ca obiect transportul pe linii magistrale și transportul regional operat în regim de serviciu public de către DSB în perioada 2000-2004.

| (29) | Secțiunea I prevede că „obiectivul prezentului contract este acela de a promova dezvoltarea transportului feroviar de călători, având ca punct de plecare situația financiară solidă a DSB, întreprinderea feroviară a statului danez”. |
| --- | --- |

(29)

Secțiunea I prevede că „obiectivul prezentului contract este acela de a promova dezvoltarea transportului feroviar de călători, având ca punct de plecare situația financiară solidă a DSB, întreprinderea feroviară a statului danez”.

| (30) | Următoarele considerente rezumă dispozițiile cele mai pertinente pentru examinarea acestui contract de servicii publice. |
| --- | --- |

(30)

Următoarele considerente rezumă dispozițiile cele mai pertinente pentru examinarea acestui contract de servicii publice.

3.2.1.   CONȚINUTUL CONTRACTULUI (12)

| (31) | Articolul 3 stabilește sfera de aplicare a contractului care se referă la prestarea de servicii de transport feroviar și furnizarea de servicii către călători. Contractul nu acoperă serviciile publice de transport atribuite prin cerere de oferte și nici transportul în regim de trafic liber, care include și transportul de mărfuri. |
| --- | --- |

(31)

Articolul 3 stabilește sfera de aplicare a contractului care se referă la prestarea de servicii de transport feroviar și furnizarea de servicii către călători. Contractul nu acoperă serviciile publice de transport atribuite prin cerere de oferte și nici transportul în regim de trafic liber, care include și transportul de mărfuri.

| (32) | Serviciile de transport prestate de DSB sunt descrise în detaliu la articolul 7 din contract. DSB este obligată să realizeze o anumită cantitate de servicii prestate (măsurată în kilometri de cale ferată parcurși) pe durata contractului.

  Kilometri de cale ferată parcurși pe durata contractului











  Exercițiul | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Km de cale ferată (milioane) | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

(32)

Serviciile de transport prestate de DSB sunt descrise în detaliu la articolul 7 din contract. DSB este obligată să realizeze o anumită cantitate de servicii prestate (măsurată în kilometri de cale ferată parcurși) pe durata contractului.

Kilometri de cale ferată parcurși pe durata contractului

Exercițiul

2000

2001

2002

2003

2004

Km de cale ferată (milioane)

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| (33) | Articolul 7 alineatul (1) litera (a) stabilește un obiectiv anual de 51 de milioane de km de cale ferată parcurși, care urmează a fi atins începând de la 1 ianuarie 2006. |
| --- | --- |

(33)

Articolul 7 alineatul (1) litera (a) stabilește un obiectiv anual de 51 de milioane de km de cale ferată parcurși, care urmează a fi atins începând de la 1 ianuarie 2006.

| (34) | Articolul 8 din contract precizează, însă, că Ministerul danez al Transporturilor poate lua hotărârea de a lansa o cerere de oferte pentru o anumită parte din numărul de km de cale ferată, ceea ce va conduce la rezilierea contractului. Dispozițiile articolului 8 descriu în detaliu regimul juridic aplicabil cererilor de oferte și specifică, de asemenea, consecințele, în special în ceea ce privește reducerea compensațiilor și implicațiile legate de materialul rulant. |
| --- | --- |

(34)

Articolul 8 din contract precizează, însă, că Ministerul danez al Transporturilor poate lua hotărârea de a lansa o cerere de oferte pentru o anumită parte din numărul de km de cale ferată, ceea ce va conduce la rezilierea contractului. Dispozițiile articolului 8 descriu în detaliu regimul juridic aplicabil cererilor de oferte și specifică, de asemenea, consecințele, în special în ceea ce privește reducerea compensațiilor și implicațiile legate de materialul rulant.

| (35) | De asemenea, articolul 7 stabilește normele privind orarul și frecvența serviciilor de transport. În ceea ce privește orarul, articolul 9 prevede coordonarea grilelor orare. O serie de dispoziții vizează asigurarea, pentru DSB, a posibilității de instituire a unui sistem de transport public coerent, care să permită coordonarea autobuzelor și a trenurilor. |
| --- | --- |

(35)

De asemenea, articolul 7 stabilește normele privind orarul și frecvența serviciilor de transport. În ceea ce privește orarul, articolul 9 prevede coordonarea grilelor orare. O serie de dispoziții vizează asigurarea, pentru DSB, a posibilității de instituire a unui sistem de transport public coerent, care să permită coordonarea autobuzelor și a trenurilor.

| (36) | Articolul 10 conține dispoziții referitoare la utilizarea și achiziția de material rulant nou în valoare totală de 5,6 miliarde DKK până în 2006. Acest material rulant nou reprezintă un nou model de trenuri diesel denumit IC4. Caracteristicile tehnice ale acestor noi trenuri în ceea ce privește viteza, numărul de locuri sau gradul de confort, precum și condițiile de utilizare pe anumite rute sunt prevăzute la articolul 10. Aceste investiții sunt compensate prin plățile contractuale descrise în continuare. |
| --- | --- |

(36)

Articolul 10 conține dispoziții referitoare la utilizarea și achiziția de material rulant nou în valoare totală de 5,6 miliarde DKK până în 2006. Acest material rulant nou reprezintă un nou model de trenuri diesel denumit IC4. Caracteristicile tehnice ale acestor noi trenuri în ceea ce privește viteza, numărul de locuri sau gradul de confort, precum și condițiile de utilizare pe anumite rute sunt prevăzute la articolul 10. Aceste investiții sunt compensate prin plățile contractuale descrise în continuare.

| (37) | Celelalte dispoziții relevante care merită a fi menționate sunt următoarele:






  — | articolul 11, care precizează condițiile referitoare la infrastructură și descrie relațiile cu societatea Banedanmark; |
| --- | --- | --- |

(37)

Celelalte dispoziții relevante care merită a fi menționate sunt următoarele:

—

articolul 11, care precizează condițiile referitoare la infrastructură și descrie relațiile cu societatea Banedanmark;

| — | articolul 12, care conține dispoziții referitoare la serviciile pentru călători; |
| --- | --- |

—

articolul 12, care conține dispoziții referitoare la serviciile pentru călători;

| — | articolul 13, care descrie sancțiunile în caz de întârziere; |
| --- | --- |

—

articolul 13, care descrie sancțiunile în caz de întârziere;

| — | articolul 14, care stabilește condițiile de fixare a tarifelor de transport. |
| --- | --- |

—

articolul 14, care stabilește condițiile de fixare a tarifelor de transport.

3.2.2.   PLĂȚILE CONTRACTUALE

| (38) | Compensațiile financiare acordate DSB sunt stabilite la articolul 4 din contract. |
| --- | --- |

(38)

Compensațiile financiare acordate DSB sunt stabilite la articolul 4 din contract.

| (39) | Veniturile obținute din vânzarea biletelor revin Grupului DSB. În plus, DSB primește o plată contractuală de la Ministerul danez al Transporturilor pentru serviciile prevăzute în contract. |
| --- | --- |

(39)

Veniturile obținute din vânzarea biletelor revin Grupului DSB. În plus, DSB primește o plată contractuală de la Ministerul danez al Transporturilor pentru serviciile prevăzute în contract.

| (40) | Plățile contractuale sunt prezentate în tabelul următor:

  Plăți contractuale 2000-2004











  Exercițiul | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (milioane) | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

(40)

Plățile contractuale sunt prezentate în tabelul următor:

Plăți contractuale 2000-2004

Exercițiul

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (milioane)

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| (41) | Aceste plăți sunt indexate anual pe baza indicelui prețurilor nete. |
| --- | --- |

(41)

Aceste plăți sunt indexate anual pe baza indicelui prețurilor nete.

| (42) | Valoarea plăților contractuale se bazează pe bugetul estimativ pe zece ani al DSB, adoptat la 11 iunie 1999, care stabilește strategia financiară pe termen lung a grupului. |
| --- | --- |

(42)

Valoarea plăților contractuale se bazează pe bugetul estimativ pe zece ani al DSB, adoptat la 11 iunie 1999, care stabilește strategia financiară pe termen lung a grupului.

| (43) | De asemenea, articolul 4 prevede o serie de adaptări legate de punerea în aplicare a acordului-cadru pe cinci ani din 26 noiembrie 1999, aplicabil în cazul sectorului de transport feroviar. Acest acord-cadru a condus la adoptarea mai multor acte adiționale specifice la contract, privind:






  — | achiziționarea și punerea în funcțiune a noului material rulant (articolul 10 din contract); |
| --- | --- | --- |

(43)

De asemenea, articolul 4 prevede o serie de adaptări legate de punerea în aplicare a acordului-cadru pe cinci ani din 26 noiembrie 1999, aplicabil în cazul sectorului de transport feroviar. Acest acord-cadru a condus la adoptarea mai multor acte adiționale specifice la contract, privind:

—

achiziționarea și punerea în funcțiune a noului material rulant (articolul 10 din contract);

| — | fondurile (pools) destinate trenurilor de suburbie și modernizării gărilor; |
| --- | --- |

—

fondurile (pools) destinate trenurilor de suburbie și modernizării gărilor;

| — | îmbunătățirea calității rutei feroviare Odense-Svendborg; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea calității rutei feroviare Odense-Svendborg;

| — | stimulentele financiare care vizează promovarea realizării unui trafic solid în plan socioeconomic. |
| --- | --- |

—

stimulentele financiare care vizează promovarea realizării unui trafic solid în plan socioeconomic.

| (44) | Plățile contractuale acoperă amortizarea și dobânzile aferente achiziționării materialului rulant în conformitate cu articolul 10 din contract. Cu toate acestea, celelalte acte adiționale pot presupune o majorare a plăților contractuale. |
| --- | --- |

(44)

Plățile contractuale acoperă amortizarea și dobânzile aferente achiziționării materialului rulant în conformitate cu articolul 10 din contract. Cu toate acestea, celelalte acte adiționale pot presupune o majorare a plăților contractuale.

| (45) | Articolul 5 se referă la redevențele de utilizare a infrastructurii feroviare. Plățile contractuale cuprind cheltuielile DSB, cu plata unor redevențe feroviare pentru trenurile acoperite de contract. De asemenea, articolul 5 prevede un mecanism de ajustare anuală a redevențelor respective. |
| --- | --- |

(45)

Articolul 5 se referă la redevențele de utilizare a infrastructurii feroviare. Plățile contractuale cuprind cheltuielile DSB, cu plata unor redevențe feroviare pentru trenurile acoperite de contract. De asemenea, articolul 5 prevede un mecanism de ajustare anuală a redevențelor respective.

3.2.3.   TRANSPORTUL URBAN

| (46) | De asemenea, Ministerul danez al Transporturilor și DSB S-tog a/s au încheiat, pentru perioada 2000-2004, un contract de prestare de servicii de transport public pe rețeaua feroviară metropolitană electrificată. |
| --- | --- |

(46)

De asemenea, Ministerul danez al Transporturilor și DSB S-tog a/s au încheiat, pentru perioada 2000-2004, un contract de prestare de servicii de transport public pe rețeaua feroviară metropolitană electrificată.

| (47) | Acest contract este conceput după același model și conține dispoziții similare celor din contractul de servicii de transport pe linii magistrale și de transport regional. Contractul descrie în detaliu serviciile de transport public metropolitan pe care DSB S-tog a/s urmează să le furnizeze, stabilind obligația furnizării unei anumite cantități de servicii (măsurată în kilometri de cale ferată parcurși) pe durata contractului. Contractul prevede obligații legate de orarul și frecvența serviciilor de transport și conține dispoziții referitoare la utilizarea și achiziția de material rulant nou. |
| --- | --- |

(47)

Acest contract este conceput după același model și conține dispoziții similare celor din contractul de servicii de transport pe linii magistrale și de transport regional. Contractul descrie în detaliu serviciile de transport public metropolitan pe care DSB S-tog a/s urmează să le furnizeze, stabilind obligația furnizării unei anumite cantități de servicii (măsurată în kilometri de cale ferată parcurși) pe durata contractului. Contractul prevede obligații legate de orarul și frecvența serviciilor de transport și conține dispoziții referitoare la utilizarea și achiziția de material rulant nou.

| (48) | Sistemul de compensații prevăzut în acest contract este și el identic cu cel din contractul de servicii publice de transport pe linii magistrale și regionale. Plățile contractuale sunt stabilite utilizând aceleași baze de calcul (rentabilitate a capitalului propriu de 6 % după impozitare). |
| --- | --- |

(48)

Sistemul de compensații prevăzut în acest contract este și el identic cu cel din contractul de servicii publice de transport pe linii magistrale și regionale. Plățile contractuale sunt stabilite utilizând aceleași baze de calcul (rentabilitate a capitalului propriu de 6 % după impozitare).

| (49) | Plățile contractuale sunt descrise în tabelul de mai jos și sunt supuse acelorași termeni ca în cazul contractului de servicii publice de transport pe linii magistrale și regionale:

  Plăți contractuale 2000-2004











  Exercițiul | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (milioane) | 547,2 | 701,9 | 855,7 | 1 016,6 | 1 127,3 |

(49)

Plățile contractuale sunt descrise în tabelul de mai jos și sunt supuse acelorași termeni ca în cazul contractului de servicii publice de transport pe linii magistrale și regionale:

Plăți contractuale 2000-2004

Exercițiul

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (milioane)

547,2

701,9

855,7

1 016,6

1 127,3

3.3   CONTRACTUL DE SERVICII PUBLICE DE TRANSPORT PENTRU PERIOADA 2005-2014

| (50) | Al doilea contract încheiat între Ministerul danez al Transporturilor și DSB are ca obiect prestarea de servicii publice de transport pe linii magistrale și regionale în perioada 2005 – 2014. |
| --- | --- |

(50)

Al doilea contract încheiat între Ministerul danez al Transporturilor și DSB are ca obiect prestarea de servicii publice de transport pe linii magistrale și regionale în perioada 2005 – 2014.

| (51) | Obiectul contractului este prezentat în introducere după cum urmează: „Stabilirea unui cadru clar pentru realizarea acestui serviciu public în măsură să garanteze statului cele mai bune rezultate posibile în ceea ce privește transportul feroviar de călători, având în vedere resursele financiare puse la dispoziția transportului feroviar, și să asigure viabilitatea situației financiare a DSB”. |
| --- | --- |

(51)

Obiectul contractului este prezentat în introducere după cum urmează: „Stabilirea unui cadru clar pentru realizarea acestui serviciu public în măsură să garanteze statului cele mai bune rezultate posibile în ceea ce privește transportul feroviar de călători, având în vedere resursele financiare puse la dispoziția transportului feroviar, și să asigure viabilitatea situației financiare a DSB”.

3.3.1.   CONțINUTUL CONTRACTULUI (13)

| (52) | Articolul 1.1 prezintă domeniul de aplicare a contractului și menționează tronsoanele specifice ale rețelei pe care este asigurat traficul ca serviciu public feroviar în baza contractului. |
| --- | --- |

(52)

Articolul 1.1 prezintă domeniul de aplicare a contractului și menționează tronsoanele specifice ale rețelei pe care este asigurat traficul ca serviciu public feroviar în baza contractului.

| (53) | Trebuie menționat faptul că, pe două linii specifice, DSB nu încasează veniturile din vânzarea de bilete. Contractul privește, de asemenea, rutele internaționale cu Germania și ruta Copenhaga-Ystad, operată anterior în regim de trafic liber. |
| --- | --- |

(53)

Trebuie menționat faptul că, pe două linii specifice, DSB nu încasează veniturile din vânzarea de bilete. Contractul privește, de asemenea, rutele internaționale cu Germania și ruta Copenhaga-Ystad, operată anterior în regim de trafic liber.

| (54) | Serviciile de transport care urmează a fi prestate de DSB sunt descrise într-un plan de trafic (numărul și intervalul dintre trenuri), un plan al stațiilor (deservirea stațiilor) și un plan al liniilor (cerințele privind conexiunile). Aceste trei planuri sunt prezentate la articolul 1, împreună cu dispozițiile privind numărul de locuri, frecvența, fiabilitatea, satisfacerea călătorilor, suspendarea serviciilor și alte condiții speciale. |
| --- | --- |

(54)

Serviciile de transport care urmează a fi prestate de DSB sunt descrise într-un plan de trafic (numărul și intervalul dintre trenuri), un plan al stațiilor (deservirea stațiilor) și un plan al liniilor (cerințele privind conexiunile). Aceste trei planuri sunt prezentate la articolul 1, împreună cu dispozițiile privind numărul de locuri, frecvența, fiabilitatea, satisfacerea călătorilor, suspendarea serviciilor și alte condiții speciale.

| (55) | Articolul 2 prevede metoda de stabilire a prețurilor, inclusiv dispozițiile specifice privind cursele care traversează strâmtoarea Øresund. |
| --- | --- |

(55)

Articolul 2 prevede metoda de stabilire a prețurilor, inclusiv dispozițiile specifice privind cursele care traversează strâmtoarea Øresund.

| (56) | Articolul 3 face referire la sfera de aplicare a serviciilor de transport în cauză în comparație cu cele operate în regim de trafic liber. Mai precis, articolul 3 alineatul (3) precizează că serviciile publice de transport pot fi extinse în afara cadrului actual, fără majorarea plăților contractuale. |
| --- | --- |

(56)

Articolul 3 face referire la sfera de aplicare a serviciilor de transport în cauză în comparație cu cele operate în regim de trafic liber. Mai precis, articolul 3 alineatul (3) precizează că serviciile publice de transport pot fi extinse în afara cadrului actual, fără majorarea plăților contractuale.

| (57) | Articolul 4 stabilește normele, responsabilitățile și obligațiile în ceea ce privește modernizarea gărilor. DSB trebuie să întocmească planuri de modernizare a gărilor care trebuie prezentate spre informare Ministerului danez al Transporturilor. |
| --- | --- |

(57)

Articolul 4 stabilește normele, responsabilitățile și obligațiile în ceea ce privește modernizarea gărilor. DSB trebuie să întocmească planuri de modernizare a gărilor care trebuie prezentate spre informare Ministerului danez al Transporturilor.

| (58) | Articolul 5 din contract prezintă angajamentele specifice ale DSB în ceea ce privește exploatarea activităților de transport. Aceste angajamente se referă, printre altele, la informare, verificarea echipamentelor, obligația de a pune materialul rulant la dispoziția operatorilor în cazul unei cereri de oferte pe anumite rute sau la anumite condiții de emitere a biletelor de călătorie sau a permiselor (pass) pentru anumite categorii de călători. |
| --- | --- |

(58)

Articolul 5 din contract prezintă angajamentele specifice ale DSB în ceea ce privește exploatarea activităților de transport. Aceste angajamente se referă, printre altele, la informare, verificarea echipamentelor, obligația de a pune materialul rulant la dispoziția operatorilor în cazul unei cereri de oferte pe anumite rute sau la anumite condiții de emitere a biletelor de călătorie sau a permiselor (pass) pentru anumite categorii de călători.

| (59) | În sfârșit, articolul 6 prevede posibilitatea și condițiile de organizare a cererii de oferte pentru anumite rute și reducerea plăților contractuale corespunzătoare serviciilor în cauză, care ar rezulta în urma acesteia. |
| --- | --- |

(59)

În sfârșit, articolul 6 prevede posibilitatea și condițiile de organizare a cererii de oferte pentru anumite rute și reducerea plăților contractuale corespunzătoare serviciilor în cauză, care ar rezulta în urma acesteia.

3.3.2.   PLĂȚI CONTRACTUALE

| (60) | Compensațiile financiare acordate DSB sunt stabilite la articolul 7 din contract. |
| --- | --- |

(60)

Compensațiile financiare acordate DSB sunt stabilite la articolul 7 din contract.

| (61) | Veniturile realizate din vânzarea biletelor revin, în principiu, grupului DSB (14). În plus, DSB primește o plată contractuală de la Ministerul danez al Transporturilor pentru serviciile prevăzute în contract. |
| --- | --- |

(61)

Veniturile realizate din vânzarea biletelor revin, în principiu, grupului DSB (14). În plus, DSB primește o plată contractuală de la Ministerul danez al Transporturilor pentru serviciile prevăzute în contract.

| (62) | Plățile contractuale sunt prezentate în tabelul următor:

  Plăți contractuale 2005-2014
















  Exercițiul | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (milioane) | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

(62)

Plățile contractuale sunt prezentate în tabelul următor:

Plăți contractuale 2005-2014

Exercițiul

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (milioane)

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| (63) | Acest plăți sunt fixe și nu pot fi adaptate automat, cu excepția cazului în care se prevede altfel în contract. Totuși, acestea sunt ajustate anual în funcție de evoluția indicelui prețurilor nete prevăzut în legea finanțelor. |
| --- | --- |

(63)

Acest plăți sunt fixe și nu pot fi adaptate automat, cu excepția cazului în care se prevede altfel în contract. Totuși, acestea sunt ajustate anual în funcție de evoluția indicelui prețurilor nete prevăzut în legea finanțelor.

| (64) | Contractul nu precizează metoda de calcul a plăților contractuale. Ministerul danez al Transporturilor a arătat că plățile se bazează pe un buget pe zece ani, întocmit pe baza estimărilor cheltuielilor și a veniturilor. |
| --- | --- |

(64)

Contractul nu precizează metoda de calcul a plăților contractuale. Ministerul danez al Transporturilor a arătat că plățile se bazează pe un buget pe zece ani, întocmit pe baza estimărilor cheltuielilor și a veniturilor.

| (65) | Plățile contractuale acoperă, între alte elemente, amortizarea și dobânzile aferente achiziției de material rulant nou, conform tabelului următor:

  Amortizarea materialului rulant nou 2005-2014
















  (milioane DKK) |
| --- | --- |
| Exercițiul | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| IC4 | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2 | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Trenuri locale | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

(65)

Plățile contractuale acoperă, între alte elemente, amortizarea și dobânzile aferente achiziției de material rulant nou, conform tabelului următor:

Amortizarea materialului rulant nou 2005-2014

(milioane DKK)

Exercițiul

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

IC4

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Trenuri locale

15

44

74

89

89

| (66) | Programul de livrare pentru investițiile anuale de material rulant nou este prezentat în tabelul de mai jos:

  Livrarea de material rulant nou















  Exercițiul | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC4 | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2 | | 1 | 22 | | | | | | |
| Trenuri locale | | | | | | | 14 (15) | 14 (15) | 14 (15) |

(66)

Programul de livrare pentru investițiile anuale de material rulant nou este prezentat în tabelul de mai jos:

Livrarea de material rulant nou

Exercițiul

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IC4

1

31

44

7

IC2

1

22

Trenuri locale

14 (15)

14 (15)

14 (15)

| (67) | Contractul cuprinde mai multe dispoziții referitoare la posibilele întârzieri de livrare a materialului rulant nou în cadrul contractului pentru perioada 2000-2004. |
| --- | --- |

(67)

Contractul cuprinde mai multe dispoziții referitoare la posibilele întârzieri de livrare a materialului rulant nou în cadrul contractului pentru perioada 2000-2004.

| (68) | Articolul 7.1.2. prevede posibilitatea ajustării anuale a plăților contractuale în funcție de livrarea materialului rulant nou. Aceste ajustări nu ar trebui să determine o majorare a compensației primite de DSB. Aceste ajustări nu se efectuează în cazul în care suma respectivă este mai mică de 8 milioane DKK. |
| --- | --- |

(68)

Articolul 7.1.2. prevede posibilitatea ajustării anuale a plăților contractuale în funcție de livrarea materialului rulant nou. Aceste ajustări nu ar trebui să determine o majorare a compensației primite de DSB. Aceste ajustări nu se efectuează în cazul în care suma respectivă este mai mică de 8 milioane DKK.

3.3.3.   TRANSPORTUL URBAN

| (69) | Un al doilea contract încheiat între Ministerul danez al Transporturilor și DSB S-tog a/s are ca obiect prestarea de servicii publice de transport pe rețeaua feroviară metropolitană electrificată în perioada 1 ianuarie 2005-31 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(69)

Un al doilea contract încheiat între Ministerul danez al Transporturilor și DSB S-tog a/s are ca obiect prestarea de servicii publice de transport pe rețeaua feroviară metropolitană electrificată în perioada 1 ianuarie 2005-31 decembrie 2014.

| (70) | Acest contract se bazează pe un set de dispoziții similare celor din contractul de servicii publice de transport pe liniile magistrale și regionale și prevede prestațiile pe care trebuie să le asigure DSB S-tog a/s în ceea ce privește liniile respective, serviciile de transport, cerințele de capacitate, regularitate și fiabilitate a serviciului, precum și nivelul de satisfacere a călătorilor sau suspendarea serviciului. De asemenea, contractul stabilește condițiile de fixare a prețurilor, de modernizare a gărilor și de comunicare a informațiilor, precum și sancțiunile care se aplică în cazul nerespectării contractului. |
| --- | --- |

(70)

Acest contract se bazează pe un set de dispoziții similare celor din contractul de servicii publice de transport pe liniile magistrale și regionale și prevede prestațiile pe care trebuie să le asigure DSB S-tog a/s în ceea ce privește liniile respective, serviciile de transport, cerințele de capacitate, regularitate și fiabilitate a serviciului, precum și nivelul de satisfacere a călătorilor sau suspendarea serviciului. De asemenea, contractul stabilește condițiile de fixare a prețurilor, de modernizare a gărilor și de comunicare a informațiilor, precum și sancțiunile care se aplică în cazul nerespectării contractului.

| (71) | Sistemul de compensare instituit prin acest contract este identic cu cel din contractul de servicii publice de transport pe liniile magistrale și regionale. Plățile contractuale sunt stabilite în funcție de aceeași bază de calcul (rentabilitate a capitalului propriu de 6 % după aplicarea impozitării). |
| --- | --- |

(71)

Sistemul de compensare instituit prin acest contract este identic cu cel din contractul de servicii publice de transport pe liniile magistrale și regionale. Plățile contractuale sunt stabilite în funcție de aceeași bază de calcul (rentabilitate a capitalului propriu de 6 % după aplicarea impozitării).

| (72) | Plățile contractuale sunt prezentate în tabelul de mai jos:

  Plăți contractuale 2005-2014
















  Exercițiul | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (milioane) | 1 340 | 1 370 | 1 265 | 1 160 | 1 077 | 1 021 | 965 | 918 | 876 | 831 |

(72)

Plățile contractuale sunt prezentate în tabelul de mai jos:

Plăți contractuale 2005-2014

Exercițiul

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (milioane)

1 340

1 370

1 265

1 160

1 077

1 021

965

918

876

831

| (73) | La fel ca în contractul de servicii publice de transport pe linii magistrale și regionale, contractul prevede condițiile de revizuire a acestor plăți, precum și plățile contractuale pentru amortizarea materialului rulant. |
| --- | --- |

(73)

La fel ca în contractul de servicii publice de transport pe linii magistrale și regionale, contractul prevede condițiile de revizuire a acestor plăți, precum și plățile contractuale pentru amortizarea materialului rulant.

4.   MOTIVE CARE AU CONDUS LA ADOPTAREA DECIZIEI DE INIțIERE A PROCEDURII

| (74) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește compatibilitatea cu piața comună a compensațiilor pentru prestarea de serviciu public acordate DSB. Comisia a precizat că obiectul procedurii este acela de a stabili dacă respectivele contracte de servicii publice implică acordarea de ajutoare de stat în favoarea DSB și dacă plățile contractuale efectuate conduc la o supracompensare a costurilor suportate de DSB pentru îndeplinirea misiunilor de serviciu public descrise în contracte. |
| --- | --- |

(74)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește compatibilitatea cu piața comună a compensațiilor pentru prestarea de serviciu public acordate DSB. Comisia a precizat că obiectul procedurii este acela de a stabili dacă respectivele contracte de servicii publice implică acordarea de ajutoare de stat în favoarea DSB și dacă plățile contractuale efectuate conduc la o supracompensare a costurilor suportate de DSB pentru îndeplinirea misiunilor de serviciu public descrise în contracte.

| (75) | În primul rând, Comisia și-a pus întrebări legate de existența unui avantaj economic în favoarea DSB. Pentru aceasta, Comisia a aplicat criteriile enunțate de Curtea de Justiție în Hotărârea Altmark
   (16). |
| --- | --- |

(75)

În primul rând, Comisia și-a pus întrebări legate de existența unui avantaj economic în favoarea DSB. Pentru aceasta, Comisia a aplicat criteriile enunțate de Curtea de Justiție în Hotărârea Altmark
   (16).

| (76) | Deși Comisia consideră că întreprinderea beneficiară este responsabilă în mod efectiv pentru îndeplinirea misiunilor de serviciu public de transport clar stabilite (considerentele 69-76 din decizia de inițiere), aceasta și-a exprimat îndoiala cu privire la existența unor parametri prestabiliți în mod obiectiv și transparent pe baza cărora să se fi calculat compensația pentru perioada 2009-2014 (considerentele 77-80 din aceeași decizie). |
| --- | --- |

(76)

Deși Comisia consideră că întreprinderea beneficiară este responsabilă în mod efectiv pentru îndeplinirea misiunilor de serviciu public de transport clar stabilite (considerentele 69-76 din decizia de inițiere), aceasta și-a exprimat îndoiala cu privire la existența unor parametri prestabiliți în mod obiectiv și transparent pe baza cărora să se fi calculat compensația pentru perioada 2009-2014 (considerentele 77-80 din aceeași decizie).

| (77) | Comisia și-a exprimat rezerva și în ceea ce privește faptul că aceste compensații nu depășesc necesarul pentru acoperirea integrală sau parțială a costurilor ocazionate de îndeplinirea misiunilor de serviciu public, ținând cont de veniturile aferente, precum și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor misiuni. Din acest punct de vedere, Comisia a dorit în special să analizeze excedentele rezultatelor DSB (considerentele 83-90 din decizia de inițiere), întârzierile în livrarea materialului rulant (considerentele 91-100 din aceeași decizie) și cazul specific al rutei Copenhaga-Ystad (considerentele 101-103 din aceeași decizie). |
| --- | --- |

(77)

Comisia și-a exprimat rezerva și în ceea ce privește faptul că aceste compensații nu depășesc necesarul pentru acoperirea integrală sau parțială a costurilor ocazionate de îndeplinirea misiunilor de serviciu public, ținând cont de veniturile aferente, precum și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor misiuni. Din acest punct de vedere, Comisia a dorit în special să analizeze excedentele rezultatelor DSB (considerentele 83-90 din decizia de inițiere), întârzierile în livrarea materialului rulant (considerentele 91-100 din aceeași decizie) și cazul specific al rutei Copenhaga-Ystad (considerentele 101-103 din aceeași decizie).

| (78) | În plus, Comisia a subliniat că respectivele contracte de servicii publice nu au fost atribuite în urma unei cereri de oferte și și-a exprimat îndoiala că nivelul compensației necesare a fost stabilit pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere medie, bine administrată și dotată corespunzător cu mijloacele de transport necesare îndeplinirii cerințelor de serviciu public impuse, le-ar fi suportat pentru îndeplinirea acestor misiuni, ținând cont de veniturile aferente, precum și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor misiuni (considerentele 104-107 din decizia respectivă). |
| --- | --- |

(78)

În plus, Comisia a subliniat că respectivele contracte de servicii publice nu au fost atribuite în urma unei cereri de oferte și și-a exprimat îndoiala că nivelul compensației necesare a fost stabilit pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere medie, bine administrată și dotată corespunzător cu mijloacele de transport necesare îndeplinirii cerințelor de serviciu public impuse, le-ar fi suportat pentru îndeplinirea acestor misiuni, ținând cont de veniturile aferente, precum și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor misiuni (considerentele 104-107 din decizia respectivă).

| (79) | Întrucât compensațiile pentru serviciu public constituie resurse de stat și sunt susceptibile să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre, Comisia și-a exprimat, prin urmare, temerea că respectivele contracte de servicii publice de transport ar putea conține elemente de ajutor de stat în favoarea DSB. |
| --- | --- |

(79)

Întrucât compensațiile pentru serviciu public constituie resurse de stat și sunt susceptibile să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre, Comisia și-a exprimat, prin urmare, temerea că respectivele contracte de servicii publice de transport ar putea conține elemente de ajutor de stat în favoarea DSB.

| (80) | În plus, Comisia pune sub semnul întrebării compatibilitatea cu piața comună a acestor contracte de servicii publice în temeiul articolului 14 din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 (17). |
| --- | --- |

(80)

În plus, Comisia pune sub semnul întrebării compatibilitatea cu piața comună a acestor contracte de servicii publice în temeiul articolului 14 din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 (17).

| (81) | De asemenea, Comisia a emis rezerve cu privire la măsura în care cuantumul compensației, adică prețul plătit de guvernul danez, a fost limitat la valoarea necesară pentru acoperirea costurilor ocazionate de îndeplinirea unei misiuni de serviciu public, din motivele explicate anterior în aprecierea respectării celui de al treilea criteriu stabilit de cauza Altmark. Mai precis, Comisia nu este convinsă că, prin prelevarea de dividende de către statul danez din rezultatele DSB și prin reducerea plăților contractuale anuale, au fost evitate toate riscurile de supracompensare (considerentele 129 și 131 din decizia respectivă). |
| --- | --- |

(81)

De asemenea, Comisia a emis rezerve cu privire la măsura în care cuantumul compensației, adică prețul plătit de guvernul danez, a fost limitat la valoarea necesară pentru acoperirea costurilor ocazionate de îndeplinirea unei misiuni de serviciu public, din motivele explicate anterior în aprecierea respectării celui de al treilea criteriu stabilit de cauza Altmark. Mai precis, Comisia nu este convinsă că, prin prelevarea de dividende de către statul danez din rezultatele DSB și prin reducerea plăților contractuale anuale, au fost evitate toate riscurile de supracompensare (considerentele 129 și 131 din decizia respectivă).

5.   ARGUMENTELE AUTORITĂȚILOR DANEZE CA URMARE A INIțIERII PROCEDURII

| (82) | În scrisoarea din 12 decembrie 2008, autoritățile daneze consideră că au furnizat deja, ca răspuns la solicitările anterioare de informații ale Comisiei, elementele factuale și juridice necesare pentru ca aceasta să poată stabili că plățile contractuale nu constituie ajutor de stat sau, cel puțin, că un posibil ajutor de stat este compatibil cu tratatul. Astfel, autoritățile daneze au reamintit Comisiei elementele factuale și juridice. În plus, acestea au prezentat argumente privind elementele factuale și juridice care trebuie clarificate, ca urmare a unor evenimente survenite sau în lumina observațiilor formulate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(82)

În scrisoarea din 12 decembrie 2008, autoritățile daneze consideră că au furnizat deja, ca răspuns la solicitările anterioare de informații ale Comisiei, elementele factuale și juridice necesare pentru ca aceasta să poată stabili că plățile contractuale nu constituie ajutor de stat sau, cel puțin, că un posibil ajutor de stat este compatibil cu tratatul. Astfel, autoritățile daneze au reamintit Comisiei elementele factuale și juridice. În plus, acestea au prezentat argumente privind elementele factuale și juridice care trebuie clarificate, ca urmare a unor evenimente survenite sau în lumina observațiilor formulate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare.

| (83) | În principiu, autoritățile daneze afirmă că susțin raționamentul Comisiei în ceea ce privește verificarea existenței unui ajutor de stat în conformitate cu criteriile Hotărârii Altmark, pe de o parte, și temeiul juridic pentru stabilirea compatibilității cu tratatul, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(83)

În principiu, autoritățile daneze afirmă că susțin raționamentul Comisiei în ceea ce privește verificarea existenței unui ajutor de stat în conformitate cu criteriile Hotărârii Altmark, pe de o parte, și temeiul juridic pentru stabilirea compatibilității cu tratatul, pe de altă parte.

| (84) | În schimb, autoritățile daneze nu sunt de acord cu interpretarea dată de Comisie Hotărârii Danske Busvognmænd (cunoscută și ca Hotărârea „Combus”) (18). Comisia a declarat că, dacă respectivul contract de servicii publice implică un ajutor de stat, acesta ar fi trebuit notificat. În schimb, autoritățile daneze consideră că dacă Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 este aplicabil, iar compensațiile prevăzute în contractul de servicii publice sunt conforme cu regulamentul, atunci aceste compensații sunt exceptate de la obligația de notificare în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(84)

În schimb, autoritățile daneze nu sunt de acord cu interpretarea dată de Comisie Hotărârii Danske Busvognmænd (cunoscută și ca Hotărârea „Combus”) (18). Comisia a declarat că, dacă respectivul contract de servicii publice implică un ajutor de stat, acesta ar fi trebuit notificat. În schimb, autoritățile daneze consideră că dacă Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 este aplicabil, iar compensațiile prevăzute în contractul de servicii publice sunt conforme cu regulamentul, atunci aceste compensații sunt exceptate de la obligația de notificare în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69.

| (85) | În cele din urmă, Danemarca ține să sublinieze că, în jurisprudența recentă și, în special, în Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță T-289/03 BUPA e.a./Comisia se precizează că criteriile formulate în Hotărârea Altmark trebuie aplicate ținând seama de situația din sectorul în cauză și că statele membre dispun de o mare libertate de apreciere. |
| --- | --- |

(85)

În cele din urmă, Danemarca ține să sublinieze că, în jurisprudența recentă și, în special, în Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță T-289/03 BUPA e.a./Comisia se precizează că criteriile formulate în Hotărârea Altmark trebuie aplicate ținând seama de situația din sectorul în cauză și că statele membre dispun de o mare libertate de apreciere.

| (86) | Autoritățile daneze subliniază că, în privința compensației plătite pentru perioada 1998-2008, Comisia recunoaște respectarea celui de al doilea criteriu stabilit prin Hotărârea Altmark, însă își exprimă îndoiala în privința perioadei 2009-2014. |
| --- | --- |

(86)

Autoritățile daneze subliniază că, în privința compensației plătite pentru perioada 1998-2008, Comisia recunoaște respectarea celui de al doilea criteriu stabilit prin Hotărârea Altmark, însă își exprimă îndoiala în privința perioadei 2009-2014.

| (87) | Autoritățile daneze apreciază că aceste rezerve sunt generate de o neînțelegere, întrucât compensația, la fel ca în cazul perioadei precedente, a fost calculată pe baza unui buget pe zece ani pentru perioada 2005-2014. |
| --- | --- |

(87)

Autoritățile daneze apreciază că aceste rezerve sunt generate de o neînțelegere, întrucât compensația, la fel ca în cazul perioadei precedente, a fost calculată pe baza unui buget pe zece ani pentru perioada 2005-2014.

| (88) | Autoritățile daneze au transmis acest buget Comisiei și au prezentat previziunile și ipotezele luate în considerare pentru fundamentarea acestui buget, și anume:






  — | o inflație anuală generală de 2,5 %; |
| --- | --- | --- |

(88)

Autoritățile daneze au transmis acest buget Comisiei și au prezentat previziunile și ipotezele luate în considerare pentru fundamentarea acestui buget, și anume:

—

o inflație anuală generală de 2,5 %;

| — | o creștere de 2,5 % a prețului biletelor de călătorie, conform inflației; |
| --- | --- |

—

o creștere de 2,5 % a prețului biletelor de călătorie, conform inflației;

| — | o creștere medie a productivității de 2,5 % pe an; |
| --- | --- |

—

o creștere medie a productivității de 2,5 % pe an;

| — | o rată anuală a dobânzii de 5,15 %; |
| --- | --- |

—

o rată anuală a dobânzii de 5,15 %;

| — | o rentabilitate de 6 % a capitalurilor proprii, după impozitare; |
| --- | --- |

—

o rentabilitate de 6 % a capitalurilor proprii, după impozitare;

| — | realizarea de investiții în material rulant în valoare de aproximativ 10 miliarde DKK; |
| --- | --- |

—

realizarea de investiții în material rulant în valoare de aproximativ 10 miliarde DKK;

| — | o creștere de aproximativ 20 % a numărului de kilometri parcurși; |
| --- | --- |

—

o creștere de aproximativ 20 % a numărului de kilometri parcurși;

| — | o creștere de aproximativ 20 % a numărului de călători; |
| --- | --- |

—

o creștere de aproximativ 20 % a numărului de călători;

| — | scutirea de la plata impozitului pe salarii în ceea ce privește personalul DSB. |
| --- | --- |

—

scutirea de la plata impozitului pe salarii în ceea ce privește personalul DSB.

| (89) | În plus, Danemarca precizează că acest buget a fost stabilit inițial pe baza obligațiilor în materie de redevențe legate de infrastructură în 2003. Modificările aduse acestor obligații și reducerea ulterioară a compensațiilor plătite în favoarea DSB au fost, între timp, incluse în contract înaintea semnării acestuia. Ministerul Transporturilor a prezentat conținutul contractului și bugetul în Legea nr. 112 din 2004, iar aceste informații au fost reluate în legea finanțelor. |
| --- | --- |

(89)

În plus, Danemarca precizează că acest buget a fost stabilit inițial pe baza obligațiilor în materie de redevențe legate de infrastructură în 2003. Modificările aduse acestor obligații și reducerea ulterioară a compensațiilor plătite în favoarea DSB au fost, între timp, incluse în contract înaintea semnării acestuia. Ministerul Transporturilor a prezentat conținutul contractului și bugetul în Legea nr. 112 din 2004, iar aceste informații au fost reluate în legea finanțelor.

| (90) | Autoritățile daneze au prezentat argumente și informații cu privire la cele trei aspecte asupra cărora Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește riscul de supracompensare. |
| --- | --- |

(90)

Autoritățile daneze au prezentat argumente și informații cu privire la cele trei aspecte asupra cărora Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește riscul de supracompensare.

(i)   Îmbunătățirea rezultatelor DSB

| (91) | În primul rând, autoritățile daneze apreciază că îmbunătățirea rezultatelor DSB nu se datorează unei supracompensări. În opinia lor, bazele de calcul al compensației au fost corecte, iar îmbunătățirea rezultatelor nu se datorează, astfel, unei eventuale supracompensări, ci altor circumstanțe. |
| --- | --- |

(91)

În primul rând, autoritățile daneze apreciază că îmbunătățirea rezultatelor DSB nu se datorează unei supracompensări. În opinia lor, bazele de calcul al compensației au fost corecte, iar îmbunătățirea rezultatelor nu se datorează, astfel, unei eventuale supracompensări, ci altor circumstanțe.

| (92) | Autoritățile daneze prezintă o analiză detaliată a evoluției capitalurilor proprii ale DSB care, în perioada 1999-2004, au crescut de la 4,797 miliarde DKK la 7,701 miliarde DKK (o creștere de 2,852 miliarde DKK). Creșterea capitalurilor proprii s-a datorat anumitor circumstanțe care nu au fost luate în considerare la elaborarea bugetului, printre care o îmbunătățire semnificativă a eficacității DSB, care nu fusese prevăzută, și venituri extraordinare mai mari provenite, de exemplu, din vânzarea de bunuri imobiliare. Nu este vorba de circumstanțe de care guvernul danez ar fi putut să țină cont, în mod rezonabil, pentru stabilirea bugetului și, deci, a cuantumului compensației. |
| --- | --- |

(92)

Autoritățile daneze prezintă o analiză detaliată a evoluției capitalurilor proprii ale DSB care, în perioada 1999-2004, au crescut de la 4,797 miliarde DKK la 7,701 miliarde DKK (o creștere de 2,852 miliarde DKK). Creșterea capitalurilor proprii s-a datorat anumitor circumstanțe care nu au fost luate în considerare la elaborarea bugetului, printre care o îmbunătățire semnificativă a eficacității DSB, care nu fusese prevăzută, și venituri extraordinare mai mari provenite, de exemplu, din vânzarea de bunuri imobiliare. Nu este vorba de circumstanțe de care guvernul danez ar fi putut să țină cont, în mod rezonabil, pentru stabilirea bugetului și, deci, a cuantumului compensației.

| (93) | Autoritățile daneze arată că, totuși, creșterea capitalurilor proprii nu se datorează subvențiilor de funcționare prea mari acordate de stat, ci altor cinci factori, dintre care unii neprevăzuți:






  — | pe de o parte, o mare parte din capitalurile proprii ale DSB era prevăzută în bugetul de constituire (1,709 miliarde DKK). Legea nr. 249/1999 arată că, inițial, a existat o condiție politică și economică evidentă legată de transformarea DSB în întreprindere publică independentă viabilă, conform căreia DSB trebuia să atingă, în câțiva ani, o rată de solvabilitate de cel puțin 30 %. Această condiție prealabilă s-a bazat pe o estimare economică a ratelor de solvabilitate necesare pentru întreprinderi de dimensiunea DSB; |
| --- | --- | --- |

(93)

Autoritățile daneze arată că, totuși, creșterea capitalurilor proprii nu se datorează subvențiilor de funcționare prea mari acordate de stat, ci altor cinci factori, dintre care unii neprevăzuți:

—

pe de o parte, o mare parte din capitalurile proprii ale DSB era prevăzută în bugetul de constituire (1,709 miliarde DKK). Legea nr. 249/1999 arată că, inițial, a existat o condiție politică și economică evidentă legată de transformarea DSB în întreprindere publică independentă viabilă, conform căreia DSB trebuia să atingă, în câțiva ani, o rată de solvabilitate de cel puțin 30 %. Această condiție prealabilă s-a bazat pe o estimare economică a ratelor de solvabilitate necesare pentru întreprinderi de dimensiunea DSB;

| — | la sfârșitul acestei perioade, în 2005, s-au plătit dividendele către stat (736 de milioane DKK), ceea ce dovedește că DSB nu putea dispune în mod real de aceste capitaluri proprii la sfârșitul anului 2004; |
| --- | --- |

—

la sfârșitul acestei perioade, în 2005, s-au plătit dividendele către stat (736 de milioane DKK), ceea ce dovedește că DSB nu putea dispune în mod real de aceste capitaluri proprii la sfârșitul anului 2004;

| — | o parte din creșterea capitalurilor proprii se datorează modificării practicilor contabile în 1999 și în 2001 în ceea ce privește condițiile prealabile impuse bugetului inițial din 1999 (evaluarea capitalurilor proprii la 594 de milioane DKK). Această modificare a practicilor contabile nu a avut nicio semnificație economică reală pentru întreprindere și, prin urmare, acest lucru trebuie rectificat. De asemenea, autoritățile daneze subliniază că, din rectificarea datelor din aceste variante contabile, se poate constata că evoluția capitalurilor proprii a fost, de fapt, negativă, înregistrându-se o scădere cu 135 milioane DKK a acestora; |
| --- | --- |

—

o parte din creșterea capitalurilor proprii se datorează modificării practicilor contabile în 1999 și în 2001 în ceea ce privește condițiile prealabile impuse bugetului inițial din 1999 (evaluarea capitalurilor proprii la 594 de milioane DKK). Această modificare a practicilor contabile nu a avut nicio semnificație economică reală pentru întreprindere și, prin urmare, acest lucru trebuie rectificat. De asemenea, autoritățile daneze subliniază că, din rectificarea datelor din aceste variante contabile, se poate constata că evoluția capitalurilor proprii a fost, de fapt, negativă, înregistrându-se o scădere cu 135 milioane DKK a acestora;

| — | rata de impozitare a societăților care, în momentul elaborării bugetului de constituire din 1999, era de 32 %, s-a redus ulterior (în cursul anilor 2002, 2003 și 2004) la 30 %. Această reducere a ratei de impozitare a determinat un câștig neprevăzut de 43 de milioane DKK în perioada respectivă. Fără acest efect, s-ar fi observat un impact negativ asupra capitalurilor proprii de 178 de milioane DKK; |
| --- | --- |

—

rata de impozitare a societăților care, în momentul elaborării bugetului de constituire din 1999, era de 32 %, s-a redus ulterior (în cursul anilor 2002, 2003 și 2004) la 30 %. Această reducere a ratei de impozitare a determinat un câștig neprevăzut de 43 de milioane DKK în perioada respectivă. Fără acest efect, s-ar fi observat un impact negativ asupra capitalurilor proprii de 178 de milioane DKK;

| — | revizuirea în minus a capitalurilor proprii în bilanțul de deschidere cu suma de 36 de milioane DKK. |
| --- | --- |

—

revizuirea în minus a capitalurilor proprii în bilanțul de deschidere cu suma de 36 de milioane DKK.

| (94) | În opinia autorităților daneze, aceste elemente demonstrează că majorarea capitalurilor proprii ale DSB nu s-a datorat subvențiilor de funcționare acordate de stat și că trebuie calculată în raport cu elementele financiare, contabile și fiscale menționate anterior. Așadar, DSB nu a folosit subvențiile primite de la stat pentru creșterea capitalurilor proprii la o valoare mai mare decât cea prevăzută în bugetul de constituire. |
| --- | --- |

(94)

În opinia autorităților daneze, aceste elemente demonstrează că majorarea capitalurilor proprii ale DSB nu s-a datorat subvențiilor de funcționare acordate de stat și că trebuie calculată în raport cu elementele financiare, contabile și fiscale menționate anterior. Așadar, DSB nu a folosit subvențiile primite de la stat pentru creșterea capitalurilor proprii la o valoare mai mare decât cea prevăzută în bugetul de constituire.

| (95) | În ceea ce privește rezultatele din exploatare înscrise în buget înainte de repartizarea dividendelor, autoritățile daneze subliniază că îmbunătățirea rezultatelor nu indică faptul că DSB a beneficiat de o supracompensare. Această îmbunătățire s-a datorat mai degrabă mai multor factori, cu efect pozitiv sau negativ, care nu au putut fi luați în considerare în momentul stabilirii nivelului compensației. |
| --- | --- |

(95)

În ceea ce privește rezultatele din exploatare înscrise în buget înainte de repartizarea dividendelor, autoritățile daneze subliniază că îmbunătățirea rezultatelor nu indică faptul că DSB a beneficiat de o supracompensare. Această îmbunătățire s-a datorat mai degrabă mai multor factori, cu efect pozitiv sau negativ, care nu au putut fi luați în considerare în momentul stabilirii nivelului compensației.

| (96) | Autoritățile daneze consideră că astfel de abateri de la bugetul inițial sunt inevitabile atunci când este vorba despre contracte multianuale privind îndeplinirea unei misiuni de serviciu public. În aceste situații, compensația nu poate fi stabilită astfel încât să se poată spune, în urma unei evaluări ex post, că valoarea sa corespunde exact costurilor reale, după deducerea veniturilor, precum și a unui profit rezonabil. |
| --- | --- |

(96)

Autoritățile daneze consideră că astfel de abateri de la bugetul inițial sunt inevitabile atunci când este vorba despre contracte multianuale privind îndeplinirea unei misiuni de serviciu public. În aceste situații, compensația nu poate fi stabilită astfel încât să se poată spune, în urma unei evaluări ex post, că valoarea sa corespunde exact costurilor reale, după deducerea veniturilor, precum și a unui profit rezonabil.

| (97) | În opinia autorităților daneze, chiar și în cazul în care o misiune de serviciu public rezultă din atribuirea unei cereri de oferte, pot interveni schimbări pe piață și în situația întreprinderii în cauză, astfel încât rezultatul efectiv obținut să nu corespundă previziunilor întreprinderii beneficiare la data încheierii acestuia. |
| --- | --- |

(97)

În opinia autorităților daneze, chiar și în cazul în care o misiune de serviciu public rezultă din atribuirea unei cereri de oferte, pot interveni schimbări pe piață și în situația întreprinderii în cauză, astfel încât rezultatul efectiv obținut să nu corespundă previziunilor întreprinderii beneficiare la data încheierii acestuia.

| (98) | Autoritățile daneze consideră, astfel, că nu poate fi invocat argumentul îmbunătățirii sau al deprecierii neprevăzute a rezultatelor, imputabilă acestui tip de factori imprevizibili, pentru a afirma că valoarea compensației s-a stabilit într-un mod care implică acordarea unei supracompensări sau a unei subcompensări. |
| --- | --- |

(98)

Autoritățile daneze consideră, astfel, că nu poate fi invocat argumentul îmbunătățirii sau al deprecierii neprevăzute a rezultatelor, imputabilă acestui tip de factori imprevizibili, pentru a afirma că valoarea compensației s-a stabilit într-un mod care implică acordarea unei supracompensări sau a unei subcompensări.

| (99) | În speță, îmbunătățirea constatată a rezultatelor se datorează acțiunii simultane a mai multor factori, cum ar fi evoluția generală a situației, dezvoltările de pe piața respectivă, creșterea productivității (de exemplu, prin reducerea costurilor cu forța de muncă sau legate de accesul la infrastructură în urma cesionării sectorului de transport de marfă, prin reducerea amortizării sau îmbunătățirea gestiunii financiare). |
| --- | --- |

(99)

În speță, îmbunătățirea constatată a rezultatelor se datorează acțiunii simultane a mai multor factori, cum ar fi evoluția generală a situației, dezvoltările de pe piața respectivă, creșterea productivității (de exemplu, prin reducerea costurilor cu forța de muncă sau legate de accesul la infrastructură în urma cesionării sectorului de transport de marfă, prin reducerea amortizării sau îmbunătățirea gestiunii financiare).

| (100) | Autoritățile daneze adaugă că respectivele contracte încheiate cu DSB se caracterizează prin faptul că partenerii contractuali au convenit asupra unei plăți în baza considerentelor uzuale într-o economie de piață, nivelul acestei plăți fiind stabilit astfel încât să acopere costurile DSB, având în vedere veniturile prevăzute și un profit rezonabil. Faptul că DSB a obținut, în final, rezultate mai bune decât cele previzionate în buget nu înseamnă că valoarea compensației stabilite în contracte era prea ridicată. |
| --- | --- |

(100)

Autoritățile daneze adaugă că respectivele contracte încheiate cu DSB se caracterizează prin faptul că partenerii contractuali au convenit asupra unei plăți în baza considerentelor uzuale într-o economie de piață, nivelul acestei plăți fiind stabilit astfel încât să acopere costurile DSB, având în vedere veniturile prevăzute și un profit rezonabil. Faptul că DSB a obținut, în final, rezultate mai bune decât cele previzionate în buget nu înseamnă că valoarea compensației stabilite în contracte era prea ridicată.

| (101) | Autoritățile daneze trebuie să remarce faptul că, deși, în opinia lor, nu a existat o supracompensare, riscul acesteia a fost, în orice caz, eliminat prin politica guvernului danez în materie de dividende, inclusă în Legea finanțelor nr. 249/1999, și prin reducerea ulterioară a compensației în acordul încheiat cu DSB. |
| --- | --- |

(101)

Autoritățile daneze trebuie să remarce faptul că, deși, în opinia lor, nu a existat o supracompensare, riscul acesteia a fost, în orice caz, eliminat prin politica guvernului danez în materie de dividende, inclusă în Legea finanțelor nr. 249/1999, și prin reducerea ulterioară a compensației în acordul încheiat cu DSB.

| (102) | Astfel, statul danez consideră că s-a asigurat, prin politica sa în materie de dividende, că DSB nu majorează capitalurile proprii peste nivelul prevăzut și, în consecință, peste nivelul necesar. Cu toate că nu s-a stabilit nicio normă juridică contrară, această politică a dividendelor încearcă să rezolve două aspecte:






  — | considerentele uzuale într-o economie de piață care urmăresc să stabilească ceea ce este justificabil din punct de vedere economic, ținând cont de situația economică a întreprinderii; |
| --- | --- | --- |

(102)

Astfel, statul danez consideră că s-a asigurat, prin politica sa în materie de dividende, că DSB nu majorează capitalurile proprii peste nivelul prevăzut și, în consecință, peste nivelul necesar. Cu toate că nu s-a stabilit nicio normă juridică contrară, această politică a dividendelor încearcă să rezolve două aspecte:

—

considerentele uzuale într-o economie de piață care urmăresc să stabilească ceea ce este justificabil din punct de vedere economic, ținând cont de situația economică a întreprinderii;

| — | considerentele socioeconomice sau din domeniul concurenței, din cauza dimensiunii capitalurilor proprii și a subvențiilor de funcționare acordate DSB. |
| --- | --- |

—

considerentele socioeconomice sau din domeniul concurenței, din cauza dimensiunii capitalurilor proprii și a subvențiilor de funcționare acordate DSB.

| (103) | Autoritățile daneze precizează că plata dividendelor către stat trebuie utilizată ca un mijloc de corectare a dimensiunii capitalurilor proprii ale DSB în anii următori constituirii și ca un instrument de restituire a excedentului din exploatare, în cazul în care acesta apare ca urmare a faptului că DSB a obținut efectiv rezultate mai bune decât se aștepta. Acest principiu rezultă din Legea finanțelor nr. 249/1999. Plata dividendelor trebuie utilizată pentru reglarea permanentă a structurii capitalului DSB și, prin aceasta, a subvenției de funcționare netă reală. De asemenea, politica în materie de dividende prevede stimularea DSB pentru îmbunătățirea eficienței, pornind de la faptul că dividendele trebuie să corespundă unei jumătăți din excedent după impozitarea DSB. Această îmbunătățire a eficienței va fi, astfel, în oarecare măsură, profitabilă pentru DSB și nu se va traduce doar printr-o restituire ulterioară a subvenției de exploatare. |
| --- | --- |

(103)

Autoritățile daneze precizează că plata dividendelor către stat trebuie utilizată ca un mijloc de corectare a dimensiunii capitalurilor proprii ale DSB în anii următori constituirii și ca un instrument de restituire a excedentului din exploatare, în cazul în care acesta apare ca urmare a faptului că DSB a obținut efectiv rezultate mai bune decât se aștepta. Acest principiu rezultă din Legea finanțelor nr. 249/1999. Plata dividendelor trebuie utilizată pentru reglarea permanentă a structurii capitalului DSB și, prin aceasta, a subvenției de funcționare netă reală. De asemenea, politica în materie de dividende prevede stimularea DSB pentru îmbunătățirea eficienței, pornind de la faptul că dividendele trebuie să corespundă unei jumătăți din excedent după impozitarea DSB. Această îmbunătățire a eficienței va fi, astfel, în oarecare măsură, profitabilă pentru DSB și nu se va traduce doar printr-o restituire ulterioară a subvenției de exploatare.

| (104) | Autoritățile daneze consideră că acest lucru este în conformitate cu considerentele generale ale unei economii de piață, potrivit cărora pot fi utilizate stimulente pentru stabilirea așa-numitului profit rezonabil, astfel cum preconizează Comisia (19). |
| --- | --- |

(104)

Autoritățile daneze consideră că acest lucru este în conformitate cu considerentele generale ale unei economii de piață, potrivit cărora pot fi utilizate stimulente pentru stabilirea așa-numitului profit rezonabil, astfel cum preconizează Comisia (19).

| (105) | Statul danez subliniază că aplicarea acestei politici în materie de dividende a condus, în perioada 1999-2006, pentru misiunile îndeplinite în executarea contractelor, la plata către stat a aproape 3 miliarde DKK în plus față de cifra prevăzută inițial. |
| --- | --- |

(105)

Statul danez subliniază că aplicarea acestei politici în materie de dividende a condus, în perioada 1999-2006, pentru misiunile îndeplinite în executarea contractelor, la plata către stat a aproape 3 miliarde DKK în plus față de cifra prevăzută inițial.

| (106) | În opinia autorităților daneze, politica în materie de dividende a funcționat, așadar, ca un „mecanism de rambursare”, permițând compensarea unei eventuale supracompensații. Autoritățile daneze subliniază că partea din compensația DSB restituită statului sub formă de dividende este, de altfel, net superioară diferenței dintre excedentul prevăzut în bugetul DSB și cel efectiv realizat. Politica în materie de dividende a contribuit, așadar, în acest mod, la garantarea faptului că DSB nu poate profita de subvenția de funcționare acordată de stat pentru a obține un avantaj concurențial – de exemplu, prin majorarea capitalurilor proprii peste nivelul prevăzut sau prin exploatarea excedentului anual. |
| --- | --- |

(106)

În opinia autorităților daneze, politica în materie de dividende a funcționat, așadar, ca un „mecanism de rambursare”, permițând compensarea unei eventuale supracompensații. Autoritățile daneze subliniază că partea din compensația DSB restituită statului sub formă de dividende este, de altfel, net superioară diferenței dintre excedentul prevăzut în bugetul DSB și cel efectiv realizat. Politica în materie de dividende a contribuit, așadar, în acest mod, la garantarea faptului că DSB nu poate profita de subvenția de funcționare acordată de stat pentru a obține un avantaj concurențial – de exemplu, prin majorarea capitalurilor proprii peste nivelul prevăzut sau prin exploatarea excedentului anual.

| (107) | În plus, autoritățile daneze consideră că este foarte dificil să se stabilească dispoziții contractuale privind rectificarea a posteriori a subvenției de funcționare. În schimb, statul este în măsură – datorită politicii în materie de dividende, conform dreptului societăților comerciale daneze – să se asigure că subvenția de funcționare netă este efectiv rectificată, în cazul în care rezultatul obținut într-un an este superior celui așteptat sau prevăzut în momentul încheierii contractului. În opinia autorităților statului, repartizarea dividendelor constituie, așadar, în practică, un instrument deosebit de eficient pentru evitarea supracompensării. |
| --- | --- |

(107)

În plus, autoritățile daneze consideră că este foarte dificil să se stabilească dispoziții contractuale privind rectificarea a posteriori a subvenției de funcționare. În schimb, statul este în măsură – datorită politicii în materie de dividende, conform dreptului societăților comerciale daneze – să se asigure că subvenția de funcționare netă este efectiv rectificată, în cazul în care rezultatul obținut într-un an este superior celui așteptat sau prevăzut în momentul încheierii contractului. În opinia autorităților statului, repartizarea dividendelor constituie, așadar, în practică, un instrument deosebit de eficient pentru evitarea supracompensării.

| (108) | Pe de altă parte, autoritățile daneze menționează că Tribunalul a stabilit, de asemenea, că statele membre pot dispune de o largă libertate de apreciere în ceea ce privește stabilirea compensației atunci când aceasta depinde de o evaluare a unor fapte economice complexe (20). Autoritățile daneze reamintesc și faptul că în dreptul comunitar nu există nicio obligație referitoare la faptul că revizuirea în minus a subvenției de exploatare nete trebuie întotdeauna efectuată într-un anumit mod, de exemplu, prin aplicarea dispozițiilor contractuale sau în altă manieră similară. Ceea ce contează, conform criteriilor stabilite prin hotărârea Altmark, este faptul că statul se asigură că într-adevăr nu există supracompensare. Cu toate acestea, statele membre sunt cele care decid cum să procedeze în practică. |
| --- | --- |

(108)

Pe de altă parte, autoritățile daneze menționează că Tribunalul a stabilit, de asemenea, că statele membre pot dispune de o largă libertate de apreciere în ceea ce privește stabilirea compensației atunci când aceasta depinde de o evaluare a unor fapte economice complexe (20). Autoritățile daneze reamintesc și faptul că în dreptul comunitar nu există nicio obligație referitoare la faptul că revizuirea în minus a subvenției de exploatare nete trebuie întotdeauna efectuată într-un anumit mod, de exemplu, prin aplicarea dispozițiilor contractuale sau în altă manieră similară. Ceea ce contează, conform criteriilor stabilite prin hotărârea Altmark, este faptul că statul se asigură că într-adevăr nu există supracompensare. Cu toate acestea, statele membre sunt cele care decid cum să procedeze în practică.

(ii)   Întârzieri în livrarea materialului rulant

| (109) | Potrivit autorităților daneze, întârzierea livrării trenurilor IC4 și IC2 nu a adus niciun avantaj economic grupului DSB. |
| --- | --- |

(109)

Potrivit autorităților daneze, întârzierea livrării trenurilor IC4 și IC2 nu a adus niciun avantaj economic grupului DSB.

| (110) | Autoritățile daneze confirmă că livrarea noilor trenuri IC4 și IC2, comandate înainte de încheierea contractului de transport pentru perioada 2005-2014 și care ar fi trebuit să fie livrate începând cu 2003, a făcut obiectul unor întârzieri imputabile constructorului (AnsaldoBreda). Autoritățile daneze arată că, în cazul în care livrarea ar fi fost efectuată conform graficului prevăzut, DSB ar fi suportat costurile aferente amortizării trenurilor și dobânzile, care erau incluse în plățile contractuale. |
| --- | --- |

(110)

Autoritățile daneze confirmă că livrarea noilor trenuri IC4 și IC2, comandate înainte de încheierea contractului de transport pentru perioada 2005-2014 și care ar fi trebuit să fie livrate începând cu 2003, a făcut obiectul unor întârzieri imputabile constructorului (AnsaldoBreda). Autoritățile daneze arată că, în cazul în care livrarea ar fi fost efectuată conform graficului prevăzut, DSB ar fi suportat costurile aferente amortizării trenurilor și dobânzile, care erau incluse în plățile contractuale.

| (111) | Din moment ce DSB nu a suportat aceste cheltuieli, plățile contractuale au fost reduse în cadrul contractului de transport încheiat pentru 2005-2014. Valoarea exactă a cheltuielilor evitate s-a calculat pe baza împrumuturilor efectiv contractate de DSB și a unei perioade de amortizare de 20 de ani, conform practicilor contabile ale DSB (adică 4 milioane DKK economisite pentru o întârziere de un an la livrarea trenului IC4 și 2,7 milioane DKK economisite pentru o întârziere de un an la livrarea trenului IC2). |
| --- | --- |

(111)

Din moment ce DSB nu a suportat aceste cheltuieli, plățile contractuale au fost reduse în cadrul contractului de transport încheiat pentru 2005-2014. Valoarea exactă a cheltuielilor evitate s-a calculat pe baza împrumuturilor efectiv contractate de DSB și a unei perioade de amortizare de 20 de ani, conform practicilor contabile ale DSB (adică 4 milioane DKK economisite pentru o întârziere de un an la livrarea trenului IC4 și 2,7 milioane DKK economisite pentru o întârziere de un an la livrarea trenului IC2).

| (112) | În consecință, plățile către DSB s-au redus în cadrul contractului cu 645 de milioane DKK (252 de milioane DKK în 2005 și 393 de milioane DKK în 2006). |
| --- | --- |

(112)

În consecință, plățile către DSB s-au redus în cadrul contractului cu 645 de milioane DKK (252 de milioane DKK în 2005 și 393 de milioane DKK în 2006).

| (113) | Având în vedere aceste elemente, statul danez apreciază că nu se poate considera că întârzierile în livrarea trenurilor IC4 și IC2 au atras o supracompensare a DSB în ceea ce privește contractul de transport pentru perioada 2005-2014. |
| --- | --- |

(113)

Având în vedere aceste elemente, statul danez apreciază că nu se poate considera că întârzierile în livrarea trenurilor IC4 și IC2 au atras o supracompensare a DSB în ceea ce privește contractul de transport pentru perioada 2005-2014.

| (114) | Pentru a dispune de material suficient de modern, DSB a recurs, din 2001, la contracte de închiriere de material – contracte suplimentare – a căror durată a trebuit prelungită după 2006 din cauza întârzierilor considerabile ocazionate de furnizorul său, AnsaldoBreda (prelungire cu până la 4 ani). |
| --- | --- |

(114)

Pentru a dispune de material suficient de modern, DSB a recurs, din 2001, la contracte de închiriere de material – contracte suplimentare – a căror durată a trebuit prelungită după 2006 din cauza întârzierilor considerabile ocazionate de furnizorul său, AnsaldoBreda (prelungire cu până la 4 ani).

| (115) | Autoritățile daneze precizează că plata contractuală efectuată către DSB conform contractului negociat nu acoperea cheltuielile legate de punerea în funcțiune a trenurilor (amortizare și dobânzi) în cazul în care aceste trenuri nu ar fi fost efectiv puse în funcțiune și că în contractul negociat nu era prevăzută nicio obligație a DBS de a pune în funcțiune materialul rulant de înlocuire pe liniile menționate anterior. |
| --- | --- |

(115)

Autoritățile daneze precizează că plata contractuală efectuată către DSB conform contractului negociat nu acoperea cheltuielile legate de punerea în funcțiune a trenurilor (amortizare și dobânzi) în cazul în care aceste trenuri nu ar fi fost efectiv puse în funcțiune și că în contractul negociat nu era prevăzută nicio obligație a DBS de a pune în funcțiune materialul rulant de înlocuire pe liniile menționate anterior.

| (116) | Astfel, potrivit autorităților daneze, contractele suplimentare impun DSB misiuni suplimentare de serviciu public (punerea în funcțiune a materialului de înlocuire modern pe anumite linii), acordându-i o compensație pentru costurile de închiriere. |
| --- | --- |

(116)

Astfel, potrivit autorităților daneze, contractele suplimentare impun DSB misiuni suplimentare de serviciu public (punerea în funcțiune a materialului de înlocuire modern pe anumite linii), acordându-i o compensație pentru costurile de închiriere.

| (117) | Autoritățile daneze consideră că efectul economic net pozitiv datorat întârzierii este determinat de faptul că, în contractul inițial pe 5 ani, la fel ca în contractul suplimentar pentru perioada 2001-2004, nu sunt prevăzute dispoziții privind reducerea compensației în cazul întârzierii livrării trenurilor IC4. În schimb, contractul de transport pentru perioada 2005-2014 în vigoare conține astfel de dispoziții privind reducerea compensației în caz de întârziere. |
| --- | --- |

(117)

Autoritățile daneze consideră că efectul economic net pozitiv datorat întârzierii este determinat de faptul că, în contractul inițial pe 5 ani, la fel ca în contractul suplimentar pentru perioada 2001-2004, nu sunt prevăzute dispoziții privind reducerea compensației în cazul întârzierii livrării trenurilor IC4. În schimb, contractul de transport pentru perioada 2005-2014 în vigoare conține astfel de dispoziții privind reducerea compensației în caz de întârziere.

| (118) | Autoritățile daneze evaluează acest impact pozitiv net din perioada 2001-2004 la 104 milioane DKK, ca urmare a întârzierii în livrarea trenurilor. Totuși, acest efect direct nu a contracarat consecințele economice reale ale întârzierii pentru DSB, care nu a putut utiliza noile trenuri (întreținerea trenurilor mai vechi, prejudiciu de imagine, pierderi de venituri). |
| --- | --- |

(118)

Autoritățile daneze evaluează acest impact pozitiv net din perioada 2001-2004 la 104 milioane DKK, ca urmare a întârzierii în livrarea trenurilor. Totuși, acest efect direct nu a contracarat consecințele economice reale ale întârzierii pentru DSB, care nu a putut utiliza noile trenuri (întreținerea trenurilor mai vechi, prejudiciu de imagine, pierderi de venituri).

| (119) | Pe de altă parte, Danemarca precizează că despăgubirea primită de DSB de la constructorul AnsaldoBreda constituie doar o compensație provizorie pentru pierderea economică rezultată din întârzierea livrării trenurilor. În momentul livrării trenurilor, vor putea fi stabilite atât valoarea finală a prejudiciului DSB, cât și suma totală a compensației pe care constructorul trebuie să o plătească. |
| --- | --- |

(119)

Pe de altă parte, Danemarca precizează că despăgubirea primită de DSB de la constructorul AnsaldoBreda constituie doar o compensație provizorie pentru pierderea economică rezultată din întârzierea livrării trenurilor. În momentul livrării trenurilor, vor putea fi stabilite atât valoarea finală a prejudiciului DSB, cât și suma totală a compensației pe care constructorul trebuie să o plătească.

| (120) | Autoritățile daneze consideră, așadar, că această compensație va corespunde exact pierderii economice suferite de DSB și va fi, deci, neutră pentru contabilitatea DSB. Din același motiv, efectul net al compensației plătite de AnsaldoBreda nu constituie o supracompensare pentru DSB. Prin urmare, întârzierile în livrarea trenurilor nu au conferit și nu vor conferi nici în viitor un avantaj economic grupului DSB. |
| --- | --- |

(120)

Autoritățile daneze consideră, așadar, că această compensație va corespunde exact pierderii economice suferite de DSB și va fi, deci, neutră pentru contabilitatea DSB. Din același motiv, efectul net al compensației plătite de AnsaldoBreda nu constituie o supracompensare pentru DSB. Prin urmare, întârzierile în livrarea trenurilor nu au conferit și nu vor conferi nici în viitor un avantaj economic grupului DSB.

| (121) | În sfârșit, autoritățile daneze arată că, în orice situație, politica în materie de dividende a guvernului danez asigură eliminarea oricărui posibil efect pozitiv al compensațiilor primite de DSB în momentul plății dividendelor. |
| --- | --- |

(121)

În sfârșit, autoritățile daneze arată că, în orice situație, politica în materie de dividende a guvernului danez asigură eliminarea oricărui posibil efect pozitiv al compensațiilor primite de DSB în momentul plății dividendelor.

(iii)   Cazul specific al rutei Copenhaga-Ystad

| (122) | Autoritățile daneze precizează că numai operarea liniei respective de către DSB în perioada 2005-2014 a dat naștere unei compensații. |
| --- | --- |

(122)

Autoritățile daneze precizează că numai operarea liniei respective de către DSB în perioada 2005-2014 a dat naștere unei compensații.

| (123) | Astfel, se disting trei perioade de operare a acestei linii:






  — | până în 2002, linia a fost operată ca „activitate de trafic liber”, adică în condiții de concurență deplină, fără compensații plătite sau obligații impuse de stat. Astfel, DSB trebuia să țină o contabilitate separată pentru această linie care trebuia să genereze un excedent pe o perioadă globală, ținând seama numai de veniturile aferente acestei linii; |
| --- | --- | --- |

(123)

Astfel, se disting trei perioade de operare a acestei linii:

—

până în 2002, linia a fost operată ca „activitate de trafic liber”, adică în condiții de concurență deplină, fără compensații plătite sau obligații impuse de stat. Astfel, DSB trebuia să țină o contabilitate separată pentru această linie care trebuia să genereze un excedent pe o perioadă globală, ținând seama numai de veniturile aferente acestei linii;

| — | în 2002, DSB a decis să înceteze operarea liniei în regim de „trafic liber” și a încheiat un contract negociat cu Ministerul Transporturilor pentru operarea liniei în regim de „transport public” începând din 2002 până la 31 decembrie 2004. În schimb, contractul nu prevedea efectuarea unei plăți separate sau suplimentare către DSB pentru îndeplinirea acestei misiuni de serviciu public; |
| --- | --- |

—

în 2002, DSB a decis să înceteze operarea liniei în regim de „trafic liber” și a încheiat un contract negociat cu Ministerul Transporturilor pentru operarea liniei în regim de „transport public” începând din 2002 până la 31 decembrie 2004. În schimb, contractul nu prevedea efectuarea unei plăți separate sau suplimentare către DSB pentru îndeplinirea acestei misiuni de serviciu public;

| — | la data încheierii contractului de transport pentru perioada 2005-2014, compensația plătită către DSB s-a putut aplica și pentru linia Copenhaga-Ystad. |
| --- | --- |

—

la data încheierii contractului de transport pentru perioada 2005-2014, compensația plătită către DSB s-a putut aplica și pentru linia Copenhaga-Ystad.

| (124) | Danemarca precizează, astfel, că, până în 2005, pentru operarea acestei linii nu s-au alocat resurse de stat. |
| --- | --- |

(124)

Danemarca precizează, astfel, că, până în 2005, pentru operarea acestei linii nu s-au alocat resurse de stat.

| (125) | În plus, autoritățile daneze reamintesc că această linie era deficitară în perioada în care era operată în regim trafic liber și că nu se poate susține că o mică parte din veniturile efectiv realizate se poate datora consecințelor indirecte ale începerii operării liniei Copenhaga-Ystad de către DSB pentru a afirma că DSB trebuia să beneficieze de o supracompensație. În orice caz, DSB ar fi avut, desigur, dreptul să obțină un profit rezonabil sub forma unei remunerări aferente capitalului investit. Autoritățile daneze consideră că acest argument nu este suficient pentru a dovedi că veniturile realizate efectiv au determinat o supracompensare a DSB, dacă se ține cont de obținerea unui profit rezonabil. |
| --- | --- |

(125)

În plus, autoritățile daneze reamintesc că această linie era deficitară în perioada în care era operată în regim trafic liber și că nu se poate susține că o mică parte din veniturile efectiv realizate se poate datora consecințelor indirecte ale începerii operării liniei Copenhaga-Ystad de către DSB pentru a afirma că DSB trebuia să beneficieze de o supracompensație. În orice caz, DSB ar fi avut, desigur, dreptul să obțină un profit rezonabil sub forma unei remunerări aferente capitalului investit. Autoritățile daneze consideră că acest argument nu este suficient pentru a dovedi că veniturile realizate efectiv au determinat o supracompensare a DSB, dacă se ține cont de obținerea unui profit rezonabil.

| (126) | În ceea ce privește problema costurilor suportate de DSB pentru vânzarea de bilete care includ traversarea cu feribotul între Ystad și Rønne, portul de sosire pe insula Bornholm, autoritățile daneze au transmis tarifele practicate de Bornholmstrafikken, o societate de operare a transportului cu feribotul. În opinia autorităților daneze, reiese că DSB și Gråhundbus nu au practicat tarife diferite. |
| --- | --- |

(126)

În ceea ce privește problema costurilor suportate de DSB pentru vânzarea de bilete care includ traversarea cu feribotul între Ystad și Rønne, portul de sosire pe insula Bornholm, autoritățile daneze au transmis tarifele practicate de Bornholmstrafikken, o societate de operare a transportului cu feribotul. În opinia autorităților daneze, reiese că DSB și Gråhundbus nu au practicat tarife diferite.

| (127) | În plus, autoritățile daneze au oferit informații despre condițiile de operare a rutei cu feribotul Rønne-Ystad de către societatea Bornholmstrafikken A/S. În baza unui contract încheiat cu guvernul în urma unei cereri de oferte:






  — | contractul încheiat între stat și societatea Bornholmstrafikken prevede o obligație generală prin care orele sale de sosire și de plecare trebuie să coincidă cu cele ale operatorilor pe linii de autobuz sau de tren care leagă Copenhaga de Ystad; |
| --- | --- | --- |

(127)

În plus, autoritățile daneze au oferit informații despre condițiile de operare a rutei cu feribotul Rønne-Ystad de către societatea Bornholmstrafikken A/S. În baza unui contract încheiat cu guvernul în urma unei cereri de oferte:

—

contractul încheiat între stat și societatea Bornholmstrafikken prevede o obligație generală prin care orele sale de sosire și de plecare trebuie să coincidă cu cele ale operatorilor pe linii de autobuz sau de tren care leagă Copenhaga de Ystad;

| — | de asemenea, contractul conține clauze care obligă Bornholmstrafikken să stabilească o colaborare în privința biletelor cu operatorii pe linii de autobuz și de tren care, pe durata contractului, asigură legătura între Copenhaga și Ystad cu trenul și cu autobuzul, astfel încât călătorii să poată cumpăra un bilet comun pentru transportul cu feribotul și cu autobuzul/trenul, beneficiind de o reducere; |
| --- | --- |

—

de asemenea, contractul conține clauze care obligă Bornholmstrafikken să stabilească o colaborare în privința biletelor cu operatorii pe linii de autobuz și de tren care, pe durata contractului, asigură legătura între Copenhaga și Ystad cu trenul și cu autobuzul, astfel încât călătorii să poată cumpăra un bilet comun pentru transportul cu feribotul și cu autobuzul/trenul, beneficiind de o reducere;

| — | tarifele maxime pe care Bornholmstrafikken are dreptul să le practice sunt stabilite prin contract; |
| --- | --- |

—

tarifele maxime pe care Bornholmstrafikken are dreptul să le practice sunt stabilite prin contract;

| — | contractul nu conține nicio altă dispoziție referitoare la o cerință tarifară sau la aplicarea de reduceri, iar statul nu mai are motive să stabilească ulterior noi cerințe în acest sens. |
| --- | --- |

—

contractul nu conține nicio altă dispoziție referitoare la o cerință tarifară sau la aplicarea de reduceri, iar statul nu mai are motive să stabilească ulterior noi cerințe în acest sens.

| (128) | Din declarațiile autorităților daneze reiese că statul nu poate exercita nicio influență asupra operatorului Bornholmstrafikken în afară de asigurarea respectării de către acesta a dispozițiilor contractului. Bornholmstrafikken practică și a practicat întotdeauna, pe toată perioada respectivă începând din 2000, prețuri identice cu cele practicate de DSB, respectiv, Gråhundbus; așadar DSB nu a beneficiat de niciun avantaj. |
| --- | --- |

(128)

Din declarațiile autorităților daneze reiese că statul nu poate exercita nicio influență asupra operatorului Bornholmstrafikken în afară de asigurarea respectării de către acesta a dispozițiilor contractului. Bornholmstrafikken practică și a practicat întotdeauna, pe toată perioada respectivă începând din 2000, prețuri identice cu cele practicate de DSB, respectiv, Gråhundbus; așadar DSB nu a beneficiat de niciun avantaj.

| (129) | Cu toate acestea, autoritățile daneze aduc la cunoștința Comisiei că singurul tarif aplicabil exclusiv DSB este tariful special pentru biletul DSB Orange, care include traversarea podului Great Belt. Este vorba de un tarif pentru un tip de bilet DSB special care nu poate fi folosit decât de clienții care cumpără un bilet DSB Orange pentru o cursă cu plecarea din Peninsula Iutlanda cu destinația Bornholm. Potrivit autorităților daneze, Bornholmstrafikken acordă o reducere la acest tip de bilet special pentru că dorește să atragă la Bornholm mai mulți clienți din Iutlanda. Această reducere specială nu este impusă prin contractul încheiat între statul danez și operatorul feribotului. Prin urmare, aceasta este rezultatul unei intenții comerciale de a spori numărul clienților în Iutlanda și, prin aceasta, numărul total de clienți. |
| --- | --- |

(129)

Cu toate acestea, autoritățile daneze aduc la cunoștința Comisiei că singurul tarif aplicabil exclusiv DSB este tariful special pentru biletul DSB Orange, care include traversarea podului Great Belt. Este vorba de un tarif pentru un tip de bilet DSB special care nu poate fi folosit decât de clienții care cumpără un bilet DSB Orange pentru o cursă cu plecarea din Peninsula Iutlanda cu destinația Bornholm. Potrivit autorităților daneze, Bornholmstrafikken acordă o reducere la acest tip de bilet special pentru că dorește să atragă la Bornholm mai mulți clienți din Iutlanda. Această reducere specială nu este impusă prin contractul încheiat între statul danez și operatorul feribotului. Prin urmare, aceasta este rezultatul unei intenții comerciale de a spori numărul clienților în Iutlanda și, prin aceasta, numărul total de clienți.

| (130) | În această privință, autoritățile daneze consideră că este vorba de o măsură comercială generală care constă în oferirea de reduceri în scopul lărgirii clientelei. Autoritățile daneze precizează că Gråhundbus operează pe linia Copenhaga-Ystad și, astfel, nu traversează podul Great Belt. În opinia lor, este evident că reducerea corespunzătoare acestei rute nu se regăsește în prețurile practicate de Gråhundbus. |
| --- | --- |

(130)

În această privință, autoritățile daneze consideră că este vorba de o măsură comercială generală care constă în oferirea de reduceri în scopul lărgirii clientelei. Autoritățile daneze precizează că Gråhundbus operează pe linia Copenhaga-Ystad și, astfel, nu traversează podul Great Belt. În opinia lor, este evident că reducerea corespunzătoare acestei rute nu se regăsește în prețurile practicate de Gråhundbus.

| (131) | De asemenea, autoritățile daneze precizează că această ofertă nu acoperea decât aproximativ [...] (21) călători în perioada 2003-2008. La inițiativa operatorilor, aceasta a fost deschisă societăților de transport cu autobuzul care doreau să ofere același serviciu. În plus, autoritățile daneze arată că această ofertă comercială nu a mai fost propusă din 2009. |
| --- | --- |

(131)

De asemenea, autoritățile daneze precizează că această ofertă nu acoperea decât aproximativ [...] (21) călători în perioada 2003-2008. La inițiativa operatorilor, aceasta a fost deschisă societăților de transport cu autobuzul care doreau să ofere același serviciu. În plus, autoritățile daneze arată că această ofertă comercială nu a mai fost propusă din 2009.

| (132) | În consecință, Danemarca consideră că DSB nu a beneficiat de un avantaj legat de exploatarea liniei Copenhaga-Ystad, fie sub forma unei supracompensații, fie sub forma prețului foarte scăzut pentru traversarea cu feribotul de la Rønne la Ystad. |
| --- | --- |

(132)

În consecință, Danemarca consideră că DSB nu a beneficiat de un avantaj legat de exploatarea liniei Copenhaga-Ystad, fie sub forma unei supracompensații, fie sub forma prețului foarte scăzut pentru traversarea cu feribotul de la Rønne la Ystad.

| (133) | În ceea ce privește măsura în care compensația a fost stabilită pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere medie, bine gestionată, ar trebui să le suporte, autoritățile daneze consideră că, în cadrul constituirii DSB ca întreprindere independentă, au fost efectuate toate analizele necesare și fezabile. |
| --- | --- |

(133)

În ceea ce privește măsura în care compensația a fost stabilită pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere medie, bine gestionată, ar trebui să le suporte, autoritățile daneze consideră că, în cadrul constituirii DSB ca întreprindere independentă, au fost efectuate toate analizele necesare și fezabile.

| (134) | În plus, autoritățile daneze observă că la baza separării DSB de stat s-a aflat raportul Bernstein, care conține o analiză detaliată a posibilităților de creștere a eficienței DSB (22) și care, ulterior, au fost puse în aplicare într-un plan de restructurare de mare anvergură, în 1996. Aceste măsuri au avut ca efect creșterea eficienței comerciale a DSB și creșterea productivității sale cu 32 %. |
| --- | --- |

(134)

În plus, autoritățile daneze observă că la baza separării DSB de stat s-a aflat raportul Bernstein, care conține o analiză detaliată a posibilităților de creștere a eficienței DSB (22) și care, ulterior, au fost puse în aplicare într-un plan de restructurare de mare anvergură, în 1996. Aceste măsuri au avut ca efect creșterea eficienței comerciale a DSB și creșterea productivității sale cu 32 %.

| (135) | În contextul constituirii DSB, autoritățile daneze au stabilit un buget pe zece ani, fundamentat pe mai multe condiții inițiale, printre care o îmbunătățire a productivității, în baza căruia a fost fixată subvenția de funcționare în favoarea DSB pentru perioada 1999-2004. |
| --- | --- |

(135)

În contextul constituirii DSB, autoritățile daneze au stabilit un buget pe zece ani, fundamentat pe mai multe condiții inițiale, printre care o îmbunătățire a productivității, în baza căruia a fost fixată subvenția de funcționare în favoarea DSB pentru perioada 1999-2004.

| (136) | Acest buget, inclus în Legea nr. 249 din 11 iunie 1999, se baza pe ipoteza unei rentabilități a capitalurilor proprii după aplicarea impozitării de 6 %, care, potrivit autorităților daneze, constituia un profit rezonabil. |
| --- | --- |

(136)

Acest buget, inclus în Legea nr. 249 din 11 iunie 1999, se baza pe ipoteza unei rentabilități a capitalurilor proprii după aplicarea impozitării de 6 %, care, potrivit autorităților daneze, constituia un profit rezonabil.

| (137) | În opinia autorităților daneze, subvenția de exploatare rezulta dintr-o evaluare globală a costurilor, veniturilor și a unui profit rezonabil realizată pe baza elementelor disponibile în 1999 și în conformitate cu principiile economiei de piață. Astfel, stabilirea bugetului pe zece ani, precum și calcularea ulterioară a plăților contractuale efectuate către DSB, au fost realizate respectându-se cel de al patrulea criteriu stabilit prin Hotărârea Altmark. |
| --- | --- |

(137)

În opinia autorităților daneze, subvenția de exploatare rezulta dintr-o evaluare globală a costurilor, veniturilor și a unui profit rezonabil realizată pe baza elementelor disponibile în 1999 și în conformitate cu principiile economiei de piață. Astfel, stabilirea bugetului pe zece ani, precum și calcularea ulterioară a plăților contractuale efectuate către DSB, au fost realizate respectându-se cel de al patrulea criteriu stabilit prin Hotărârea Altmark.

| (138) | În plus, autoritățile daneze invocă jurisprudența Uniunii (23) și subliniază dificultățile întâmpinate în realizarea unei comparații concrete cu un alt operator. |
| --- | --- |

(138)

În plus, autoritățile daneze invocă jurisprudența Uniunii (23) și subliniază dificultățile întâmpinate în realizarea unei comparații concrete cu un alt operator.

| (139) | În cazul în care Comisia ar ajunge, totuși, la concluzia că DSB a beneficiat de un ajutor de stat, autoritățile daneze sunt de părere că această compensație este, în orice caz, compatibilă cu piața internă. |
| --- | --- |

(139)

În cazul în care Comisia ar ajunge, totuși, la concluzia că DSB a beneficiat de un ajutor de stat, autoritățile daneze sunt de părere că această compensație este, în orice caz, compatibilă cu piața internă.

| (140) | Din punctul lor de vedere, în cadrul încheierii contractelor negociate, s-au efectuat cele mai ample analize și calcule posibile în practică pentru a garanta calcularea corectă a compensației. |
| --- | --- |

(140)

Din punctul lor de vedere, în cadrul încheierii contractelor negociate, s-au efectuat cele mai ample analize și calcule posibile în practică pentru a garanta calcularea corectă a compensației.

| (141) | Autoritățile daneze acceptă raționamentul Comisiei din decizia de inițiere potrivit căruia compensația poate fi, de fapt, considerată compatibilă cu piața internă atâta vreme cât se respectă cel de al treilea criteriu stabilit prin Hotărârea Altmark. |
| --- | --- |

(141)

Autoritățile daneze acceptă raționamentul Comisiei din decizia de inițiere potrivit căruia compensația poate fi, de fapt, considerată compatibilă cu piața internă atâta vreme cât se respectă cel de al treilea criteriu stabilit prin Hotărârea Altmark.

| (142) | Așa cum s-a arătat anterior, autoritățile daneze consideră că au fost îndeplinite toate condițiile rezonabile pentru a garanta că DSB nu beneficiază de supracompensare și că trebuie, cel puțin, să se constate că plata contractuală percepută de DSB în cadrul contractelor negociate constituie un ajutor compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(142)

Așa cum s-a arătat anterior, autoritățile daneze consideră că au fost îndeplinite toate condițiile rezonabile pentru a garanta că DSB nu beneficiază de supracompensare și că trebuie, cel puțin, să se constate că plata contractuală percepută de DSB în cadrul contractelor negociate constituie un ajutor compatibil cu piața internă.

| (143) | În schimb, așa cum s-a arătat anterior, autoritățile daneze nu împărtășesc raționamentul Comisiei cu privire la distincția făcută între contract și misiunile de serviciu public și la legalitatea ajutorului. Autoritățile daneze consideră, în acest caz, că dacă DSB a primit un ajutor de stat, acesta nu ar fi trebuit notificat. În cazul în care Comisia și-ar menține raționamentul, ar însemna să se facă o distincție fundamentală și nejustificată între un stat membru care impune unei întreprinderi pe care o deține în proporție de 100 % îndeplinirea de misiuni de transport să prevadă, într-un contract, sfera de aplicare, calitatea și prețul prestației și un stat care nu impune această obligație. |
| --- | --- |

(143)

În schimb, așa cum s-a arătat anterior, autoritățile daneze nu împărtășesc raționamentul Comisiei cu privire la distincția făcută între contract și misiunile de serviciu public și la legalitatea ajutorului. Autoritățile daneze consideră, în acest caz, că dacă DSB a primit un ajutor de stat, acesta nu ar fi trebuit notificat. În cazul în care Comisia și-ar menține raționamentul, ar însemna să se facă o distincție fundamentală și nejustificată între un stat membru care impune unei întreprinderi pe care o deține în proporție de 100 % îndeplinirea de misiuni de transport să prevadă, într-un contract, sfera de aplicare, calitatea și prețul prestației și un stat care nu impune această obligație.

| (144) | Având în vedere cele de mai sus, autoritățile daneze consideră că nu există niciun motiv pentru care să se solicite rambursarea ajutorului de stat care ar putea fi considerat incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(144)

Având în vedere cele de mai sus, autoritățile daneze consideră că nu există niciun motiv pentru care să se solicite rambursarea ajutorului de stat care ar putea fi considerat incompatibil cu piața internă.

| (145) | Autoritățile daneze observă că, pe baza informațiilor referitoare la previziunile de eliminare a impozitului pe salariu, Comisia nu a analizat problema acestui impozit în prezenta procedură. |
| --- | --- |

(145)

Autoritățile daneze observă că, pe baza informațiilor referitoare la previziunile de eliminare a impozitului pe salariu, Comisia nu a analizat problema acestui impozit în prezenta procedură.

| (146) | În orice caz, autoritățile daneze au precizat că modificările impozitului pe salariu au fost introduse prin Legea nr. 526 din 25 iunie 2008 și că acestea au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(146)

În orice caz, autoritățile daneze au precizat că modificările impozitului pe salariu au fost introduse prin Legea nr. 526 din 25 iunie 2008 și că acestea au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2009.

| (147) | Prin scrisoarea din 8 ianuarie 2010, autoritățile daneze au afirmat că nu au observații speciale cu privire la stabilirea de către Comisie a temeiului juridic aplicabil între Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(147)

Prin scrisoarea din 8 ianuarie 2010, autoritățile daneze au afirmat că nu au observații speciale cu privire la stabilirea de către Comisie a temeiului juridic aplicabil între Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

6.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE CA URMARE A INIȚIERII PROCEDURII

| (148) | Observațiile au fost transmise de către DSB, întreprinderea beneficiară a măsurilor în cauză, și de către DKT, al doilea reclamant. De menționat că Gråhundbus, primul reclamant, nu a transmis niciun fel de observații. |
| --- | --- |

(148)

Observațiile au fost transmise de către DSB, întreprinderea beneficiară a măsurilor în cauză, și de către DKT, al doilea reclamant. De menționat că Gråhundbus, primul reclamant, nu a transmis niciun fel de observații.

6.1.   OBSERVAȚIILE TRANSMISE DE DSB

| (149) | Prin scrisoarea din 30 decembrie 2008, DSB a transmis observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii Comisiei. |
| --- | --- |

(149)

Prin scrisoarea din 30 decembrie 2008, DSB a transmis observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii Comisiei.

| (150) | DSB se declară de acord cu toate observațiile autorităților daneze și se limitează la a analiza posibilitatea Comisiei de a solicita recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar ajunge la concluzia că respectivele contracte de servicii publice constituie un ajutor de stat incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(150)

DSB se declară de acord cu toate observațiile autorităților daneze și se limitează la a analiza posibilitatea Comisiei de a solicita recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar ajunge la concluzia că respectivele contracte de servicii publice constituie un ajutor de stat incompatibil cu piața internă.

| (151) | DSB consideră că recuperarea unui astfel de ajutor ar fi contrară, în cazul de față, principiului încrederii legitime, împiedicând, astfel, aplicarea articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (24). |
| --- | --- |

(151)

DSB consideră că recuperarea unui astfel de ajutor ar fi contrară, în cazul de față, principiului încrederii legitime, împiedicând, astfel, aplicarea articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (24).

| (152) | În primul rând, DSB apreciază că, în mod legitim, poate considera că plățile contractuale ale statului danez în cadrul contractelor pe 5 și, respectiv, 10 ani, nu constituie ajutor de stat. În opinia DSB, situația nu este clară în ceea ce privește controlul care trebuie efectuat pentru verificarea existenței unui ajutor de stat în domeniul transporturilor terestre. |
| --- | --- |

(152)

În primul rând, DSB apreciază că, în mod legitim, poate considera că plățile contractuale ale statului danez în cadrul contractelor pe 5 și, respectiv, 10 ani, nu constituie ajutor de stat. În opinia DSB, situația nu este clară în ceea ce privește controlul care trebuie efectuat pentru verificarea existenței unui ajutor de stat în domeniul transporturilor terestre.

| (153) | Pe de altă parte, DSB consideră că este necesară plasarea în momentul efectuării tranzacției pentru a evalua dacă statul a acordat un avantaj DSB. Faptul că poate exista o anumită incertitudine în ceea ce privește costurile serviciilor și alte eventuale surse de venit nu ar putea împiedica statul să încheie un acord la un preț care reflectă condițiile din piață. În opinia DSB, orice acord implică, în general, o incertitudine și, în relațiile contractuale normale, întreprinderea este cea care își asumă acest risc. Un astfel de sistem în care DSB suportă singură riscul unei fluctuații neprevăzute a vânzărilor de bilete sau a cheltuielilor este cel mai bun mijloc de a stimula îmbunătățirea serviciilor și atragerea unui număr mai mare de călători (25), ceea ce permite statului să valorifice la maximum plățile contractuale către DSB și să determine DSB să își asume riscurile în cazul unor performanțe slabe, spre exemplu, prin administrare defectuoasă sau pierderi de profit. Astfel, DSB consideră că statul, la data încheierii celor două contracte, a acționat ca investitor rațional, sporindu-și șansele de a obține cel mai bun profit din contractele respective. |
| --- | --- |

(153)

Pe de altă parte, DSB consideră că este necesară plasarea în momentul efectuării tranzacției pentru a evalua dacă statul a acordat un avantaj DSB. Faptul că poate exista o anumită incertitudine în ceea ce privește costurile serviciilor și alte eventuale surse de venit nu ar putea împiedica statul să încheie un acord la un preț care reflectă condițiile din piață. În opinia DSB, orice acord implică, în general, o incertitudine și, în relațiile contractuale normale, întreprinderea este cea care își asumă acest risc. Un astfel de sistem în care DSB suportă singură riscul unei fluctuații neprevăzute a vânzărilor de bilete sau a cheltuielilor este cel mai bun mijloc de a stimula îmbunătățirea serviciilor și atragerea unui număr mai mare de călători (25), ceea ce permite statului să valorifice la maximum plățile contractuale către DSB și să determine DSB să își asume riscurile în cazul unor performanțe slabe, spre exemplu, prin administrare defectuoasă sau pierderi de profit. Astfel, DSB consideră că statul, la data încheierii celor două contracte, a acționat ca investitor rațional, sporindu-și șansele de a obține cel mai bun profit din contractele respective.

| (154) | În al doilea rând, DSB consideră că încrederea sa că plățile contractuale respectă, în orice caz, criteriile prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și beneficiază de o exceptare pe categorii în temeiul acestui regulament era legitimă. DSB își exprimă îndoiala în ceea ce privește interpretarea pe care Comisia o dă articolului 14. |
| --- | --- |

(154)

În al doilea rând, DSB consideră că încrederea sa că plățile contractuale respectă, în orice caz, criteriile prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și beneficiază de o exceptare pe categorii în temeiul acestui regulament era legitimă. DSB își exprimă îndoiala în ceea ce privește interpretarea pe care Comisia o dă articolului 14.

| (155) | DSB observă că secțiunea V din regulament – care nu conține dispoziții referitoare la cuantumul compensațiilor – contravine secțiunilor II-IV din același regulament care conțin dispoziții detaliate cu privire la cuantumul compensației pentru misiunile de serviciu public. În opinia DSB, scopul regulamentului este să răspundă dorinței de a asigura o compensare rezonabilă operatorilor, însă, fiind vorba de angajamente luate în mod voluntar, transportatorii care au încheiat contracte de servicii publice se află într-o altă situație decât operatorii cărora statul le-a impus misiuni de serviciu public în mod unilateral, aspect ce se reflectă în regulament. În aceste condiții, Comisia nu poate interpreta Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 în lumina articolului 106 alineatul (2) din TFUE (26). |
| --- | --- |

(155)

DSB observă că secțiunea V din regulament – care nu conține dispoziții referitoare la cuantumul compensațiilor – contravine secțiunilor II-IV din același regulament care conțin dispoziții detaliate cu privire la cuantumul compensației pentru misiunile de serviciu public. În opinia DSB, scopul regulamentului este să răspundă dorinței de a asigura o compensare rezonabilă operatorilor, însă, fiind vorba de angajamente luate în mod voluntar, transportatorii care au încheiat contracte de servicii publice se află într-o altă situație decât operatorii cărora statul le-a impus misiuni de serviciu public în mod unilateral, aspect ce se reflectă în regulament. În aceste condiții, Comisia nu poate interpreta Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 în lumina articolului 106 alineatul (2) din TFUE (26).

| (156) | În concluzie, DSB nu este de acord cu interpretarea dată de Comisie articolului 17 din regulament, potrivit căreia exceptarea de la obligația de notificare prevăzută se aplică exclusiv compensațiilor pentru misiunile de serviciu public și nu contractelor de servicii publice. |
| --- | --- |

(156)

În concluzie, DSB nu este de acord cu interpretarea dată de Comisie articolului 17 din regulament, potrivit căreia exceptarea de la obligația de notificare prevăzută se aplică exclusiv compensațiilor pentru misiunile de serviciu public și nu contractelor de servicii publice.

| (157) | DSB și-a transmis observațiile prin scrisoarea din 8 ianuarie 2010. În principiu, DSB contestă aplicarea de către Comisie a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 în cazul de față. |
| --- | --- |

(157)

DSB și-a transmis observațiile prin scrisoarea din 8 ianuarie 2010. În principiu, DSB contestă aplicarea de către Comisie a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 în cazul de față.

| (158) | DSB reamintește că respectivele contracte de transport cu statul danez au fost încheiate înaintea adoptării regulamentului și a intrării în vigoare a acestuia. Dacă regulamentul trebuie aplicat, ar fi vorba de o legislație cu efect retroactiv, iar DSB consideră că aceasta contravine atât principiilor juridice fundamentale, cât și principiul securității juridice și principiului protecției încrederii legitime. De asemenea, DSB subliniază că nimic nu dă de înțeles că intenția legislatorului european ar fi fost aceea de a conferi un efect retroactiv Regulamentului (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(158)

DSB reamintește că respectivele contracte de transport cu statul danez au fost încheiate înaintea adoptării regulamentului și a intrării în vigoare a acestuia. Dacă regulamentul trebuie aplicat, ar fi vorba de o legislație cu efect retroactiv, iar DSB consideră că aceasta contravine atât principiilor juridice fundamentale, cât și principiul securității juridice și principiului protecției încrederii legitime. De asemenea, DSB subliniază că nimic nu dă de înțeles că intenția legislatorului european ar fi fost aceea de a conferi un efect retroactiv Regulamentului (CE) nr. 1370/2007.

| (159) | Dimpotrivă, DSB scoate în evidență faptul că regulamentul prevede introducerea progresivă a unor norme noi și că dispozițiile regulamentului nu sunt, în general, valabile pentru contractele deja încheiate, dacă durata acestora este limitată. Întrucât durata contractelor în cauză este conformă cu cea menționată în dispozițiile tranzitorii, DSB consideră că acestea sunt exclusiv guvernate de legislația în vigoare la momentul încheierii lor, și anume Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și Regulamentul (CEE) nr. 1107/70. |
| --- | --- |

(159)

Dimpotrivă, DSB scoate în evidență faptul că regulamentul prevede introducerea progresivă a unor norme noi și că dispozițiile regulamentului nu sunt, în general, valabile pentru contractele deja încheiate, dacă durata acestora este limitată. Întrucât durata contractelor în cauză este conformă cu cea menționată în dispozițiile tranzitorii, DSB consideră că acestea sunt exclusiv guvernate de legislația în vigoare la momentul încheierii lor, și anume Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și Regulamentul (CEE) nr. 1107/70.

| (160) | DSB invocă, de asemenea, practica decizională recentă a Comisiei, în care aceasta a considerat că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu se poate aplica în cazul contractelor încheiate anterior intrării sale în vigoare, la 3 decembrie 2009 (27). |
| --- | --- |

(160)

DSB invocă, de asemenea, practica decizională recentă a Comisiei, în care aceasta a considerat că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu se poate aplica în cazul contractelor încheiate anterior intrării sale în vigoare, la 3 decembrie 2009 (27).

| (161) | În al doilea rând, DSB a prezentat elemente care pot dovedi că respectivele contracte de transport respectă, în orice caz, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(161)

În al doilea rând, DSB a prezentat elemente care pot dovedi că respectivele contracte de transport respectă, în orice caz, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1370/2007.

6.2.   OBSERVAȚIILE TRANSMISE DE DKT

| (162) | Prin scrisoarea din 16 februarie 2009, DKT și-a transmis observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. Acestea sunt rezumate în continuare. |
| --- | --- |

(162)

Prin scrisoarea din 16 februarie 2009, DKT și-a transmis observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. Acestea sunt rezumate în continuare.

| (163) | DKT face trimitere la toate elementele transmise Comisiei în plângerea sa și în contractele anterioare inițierii procedurii. |
| --- | --- |

(163)

DKT face trimitere la toate elementele transmise Comisiei în plângerea sa și în contractele anterioare inițierii procedurii.

| (164) | DKT constată că, aparent, decizia Comisiei nu face referire decât la contractele de servicii publice ale DSB referitoare la activitățile sale de transport feroviar clasic, nu și la activitățile de transport urban desfășurate de filiala sa DSB S-tog a/s, menționată, cu toate acestea, în plângerea sa inițială. |
| --- | --- |

(164)

DKT constată că, aparent, decizia Comisiei nu face referire decât la contractele de servicii publice ale DSB referitoare la activitățile sale de transport feroviar clasic, nu și la activitățile de transport urban desfășurate de filiala sa DSB S-tog a/s, menționată, cu toate acestea, în plângerea sa inițială.

| (165) | DKT observă că aceste contracte care privesc transportul urban au același caracter și ridică aceleași probleme. În aceste condiții, DKT insistă asupra faptului că prezenta analiză a Comisiei trebuie să vizeze și contractele de servicii publice de transport urban. |
| --- | --- |

(165)

DKT observă că aceste contracte care privesc transportul urban au același caracter și ridică aceleași probleme. În aceste condiții, DKT insistă asupra faptului că prezenta analiză a Comisiei trebuie să vizeze și contractele de servicii publice de transport urban.

| (166) | În general, DKT consideră că, în acest caz, criteriile stabilite în Hotărârea Altmark nu sunt îndeplinite și că respectivele contracte implică acordarea de ajutoare de stat. DKT consideră că aceste ajutoare sunt incompatibile și ilegale, iar Comisia ar trebui să ordone recuperarea lor. |
| --- | --- |

(166)

În general, DKT consideră că, în acest caz, criteriile stabilite în Hotărârea Altmark nu sunt îndeplinite și că respectivele contracte implică acordarea de ajutoare de stat. DKT consideră că aceste ajutoare sunt incompatibile și ilegale, iar Comisia ar trebui să ordone recuperarea lor.

| (167) | Deși Comisia nu și-a exprimat îndoiala cu privire la respectarea primului criteriu din hotărârea Altmark, DKT a formulat, totuși, observații asupra acestui punct. |
| --- | --- |

(167)

Deși Comisia nu și-a exprimat îndoiala cu privire la respectarea primului criteriu din hotărârea Altmark, DKT a formulat, totuși, observații asupra acestui punct.

| (168) | DKT consideră că ampla marjă de manevră de care se bucură statele membre pentru stabilirea misiunilor de serviciu public nu ar trebui să conducă la situații arbitrare în care părțile terțe nu pot readuce în discuție faptul că o activitate se desfășoară în cadrul unei misiuni de serviciu public. În opinia DKT, Comisia este obligată să justifice necesitatea impunerii unei misiuni de serviciu public. |
| --- | --- |

(168)

DKT consideră că ampla marjă de manevră de care se bucură statele membre pentru stabilirea misiunilor de serviciu public nu ar trebui să conducă la situații arbitrare în care părțile terțe nu pot readuce în discuție faptul că o activitate se desfășoară în cadrul unei misiuni de serviciu public. În opinia DKT, Comisia este obligată să justifice necesitatea impunerii unei misiuni de serviciu public.

| (169) | În temeiul jurisprudenței Curții și al practicii Comisiei, DKT contestă analiza Comisiei care constată absența unor erori vădite de apreciere. DKT consideră, în special, că existența unor obiective legate de punctualitatea, calitatea și regularitatea serviciului nu este suficientă pentru a stabili dacă un serviciu se încadrează într-o misiune de serviciu public. |
| --- | --- |

(169)

În temeiul jurisprudenței Curții și al practicii Comisiei, DKT contestă analiza Comisiei care constată absența unor erori vădite de apreciere. DKT consideră, în special, că existența unor obiective legate de punctualitatea, calitatea și regularitatea serviciului nu este suficientă pentru a stabili dacă un serviciu se încadrează într-o misiune de serviciu public.

| (170) | Comisia trebuie mai degrabă să desfășoare această analiză în lumina criteriilor enunțate în Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și să examineze proporționalitatea misiunilor de serviciu public. În opinia DKT, Comisia ar trebui, în special, să analizeze dacă operarea serviciilor în cauză, conform obiectivelor impuse privind punctualitatea, calitatea și regularitatea, este sau nu rentabilă. |
| --- | --- |

(170)

Comisia trebuie mai degrabă să desfășoare această analiză în lumina criteriilor enunțate în Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și să examineze proporționalitatea misiunilor de serviciu public. În opinia DKT, Comisia ar trebui, în special, să analizeze dacă operarea serviciilor în cauză, conform obiectivelor impuse privind punctualitatea, calitatea și regularitatea, este sau nu rentabilă.

| (171) | DKT consideră, de altfel, că respectivele compensații de serviciu public nu sunt justificate decât atunci când serviciile nu sunt rentabile și că o compensare este indispensabilă operării lor, ceea ce implică realizarea unei analize disociate a fiecărei rute feroviare în cauză. |
| --- | --- |

(171)

DKT consideră, de altfel, că respectivele compensații de serviciu public nu sunt justificate decât atunci când serviciile nu sunt rentabile și că o compensare este indispensabilă operării lor, ceea ce implică realizarea unei analize disociate a fiecărei rute feroviare în cauză.

| (172) | DKT contestă raționamentul Comisiei potrivit căruia bugetele pe zece ani pe care se bazează calculul compensațiilor DSB fac posibilă respectarea celui de al doilea criteriu din Hotărârea Altmark. DKT consideră că, de altfel, aceste bugete nu conțin nici o prezentare amănunțită a parametrilor, nici o analiză detaliată a costurilor care să permită stabilirea nivelului compensațiilor necesare pentru fiecare linie feroviară în cauză. |
| --- | --- |

(172)

DKT contestă raționamentul Comisiei potrivit căruia bugetele pe zece ani pe care se bazează calculul compensațiilor DSB fac posibilă respectarea celui de al doilea criteriu din Hotărârea Altmark. DKT consideră că, de altfel, aceste bugete nu conțin nici o prezentare amănunțită a parametrilor, nici o analiză detaliată a costurilor care să permită stabilirea nivelului compensațiilor necesare pentru fiecare linie feroviară în cauză.

| (173) | DKT consideră că acest al treilea criteriu ar trebui analizat în relație cu cel de al patrulea criteriu din Hotărârea Altmark, deoarece, în cazul în care întreprinderea nu poate fi considerată întreprindere medie bine gestionată, analiza celui de al treilea criteriu devine inutilă pentru că nu se bazează pe analiza costurilor acestei întreprinderi. |
| --- | --- |

(173)

DKT consideră că acest al treilea criteriu ar trebui analizat în relație cu cel de al patrulea criteriu din Hotărârea Altmark, deoarece, în cazul în care întreprinderea nu poate fi considerată întreprindere medie bine gestionată, analiza celui de al treilea criteriu devine inutilă pentru că nu se bazează pe analiza costurilor acestei întreprinderi.

| (174) | DKT reamintește că atribuirea contractelor de servicii publice în cauză nu a făcut obiectul unor cereri de oferte. În plus, DKT împărtășește rezervele Comisiei în legătură cu faptul că bugetele pe zece ani și metodologia aplicată de statul danez creează posibilitatea îndeplinirii celui de al patrulea criteriu din Hotărârea Altmark. |
| --- | --- |

(174)

DKT reamintește că atribuirea contractelor de servicii publice în cauză nu a făcut obiectul unor cereri de oferte. În plus, DKT împărtășește rezervele Comisiei în legătură cu faptul că bugetele pe zece ani și metodologia aplicată de statul danez creează posibilitatea îndeplinirii celui de al patrulea criteriu din Hotărârea Altmark.

| (175) | În această privință, DKT invocă, în special, faptul că cererile de oferte organizate pentru anumite linii au demonstrat că societățile concurente ale DSB pot opera servicii la costuri mai mici cu aproximativ 27 % față de prețurile practicate de DSB. De asemenea, DKT reamintește că DSB folosește funcționari, ceea ce exclude respectarea celui de al patrulea criteriu din Hotărârea Altmark. |
| --- | --- |

(175)

În această privință, DKT invocă, în special, faptul că cererile de oferte organizate pentru anumite linii au demonstrat că societățile concurente ale DSB pot opera servicii la costuri mai mici cu aproximativ 27 % față de prețurile practicate de DSB. De asemenea, DKT reamintește că DSB folosește funcționari, ceea ce exclude respectarea celui de al patrulea criteriu din Hotărârea Altmark.

| (176) | DKT nu împărtășește raționamentul Comisiei referitor la analiza compatibilității ajutorului. DKT consideră că Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 face distincția între abordarea bazată pe costurile reale, reluată în secțiunile II, III și IV din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69, și abordarea bazată pe prețul oferit de un prestator în raport cu un concurent pentru același serviciu, reluată în secțiunea V din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69. În opinia DKT, această deosebire se reflectă în natura diferită a misiunilor și a contractelor de servicii publice, care au la bază cerințe procedurale diferite. |
| --- | --- |

(176)

DKT nu împărtășește raționamentul Comisiei referitor la analiza compatibilității ajutorului. DKT consideră că Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 face distincția între abordarea bazată pe costurile reale, reluată în secțiunile II, III și IV din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69, și abordarea bazată pe prețul oferit de un prestator în raport cu un concurent pentru același serviciu, reluată în secțiunea V din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69. În opinia DKT, această deosebire se reflectă în natura diferită a misiunilor și a contractelor de servicii publice, care au la bază cerințe procedurale diferite.

| (177) | În consecință, raționamentul Comisiei, bazat pe abordarea costurilor reale și pe principiile legate de punerea în aplicare a articolului 106 alineatul (2) din TFUE nu pot fi aplicate analizei prețului stabilit în contractele de servicii publice. DKT consideră că o astfel de abordare contravine jurisprudenței comunitare (Hotărârea Combus), practicii Comisiei (încadrarea comunitară a ajutoarelor de stat sub formă de compensație de serviciu public (28) și chiar deciziei de inițiere care atestă caracterul de lex specialis al articolului 93 din TFUE. |
| --- | --- |

(177)

În consecință, raționamentul Comisiei, bazat pe abordarea costurilor reale și pe principiile legate de punerea în aplicare a articolului 106 alineatul (2) din TFUE nu pot fi aplicate analizei prețului stabilit în contractele de servicii publice. DKT consideră că o astfel de abordare contravine jurisprudenței comunitare (Hotărârea Combus), practicii Comisiei (încadrarea comunitară a ajutoarelor de stat sub formă de compensație de serviciu public (28) și chiar deciziei de inițiere care atestă caracterul de lex specialis al articolului 93 din TFUE.

| (178) | Pornind de la constatarea potrivit căreia, în cazul de față, Comisia vizează aplicarea abordării bazate pe costurile reale în cazul contractelor de servicii publice, DKT a formulat, totuși, observații privind această abordare. |
| --- | --- |

(178)

Pornind de la constatarea potrivit căreia, în cazul de față, Comisia vizează aplicarea abordării bazate pe costurile reale în cazul contractelor de servicii publice, DKT a formulat, totuși, observații privind această abordare.

| (179) | Astfel, DKT consideră că datele prezentate de autoritățile daneze pentru a dovedi lipsa supracompensării sunt incorecte. DKT invocă mai multe argumente:






  — | DSB a putut reduce semnificativ costurile în momentul participării la cererile de oferte pe anumite linii; |
| --- | --- | --- |

(179)

Astfel, DKT consideră că datele prezentate de autoritățile daneze pentru a dovedi lipsa supracompensării sunt incorecte. DKT invocă mai multe argumente:

—

DSB a putut reduce semnificativ costurile în momentul participării la cererile de oferte pe anumite linii;

| — | în plus, contractele de servicii publice impun ca DSB să aibă o situație financiară solidă, ceea ce justifică faptul că plățile contractuale sunt mai mari decât compensarea strictă a costurilor aferente misiunilor de serviciu public; |
| --- | --- |

—

în plus, contractele de servicii publice impun ca DSB să aibă o situație financiară solidă, ceea ce justifică faptul că plățile contractuale sunt mai mari decât compensarea strictă a costurilor aferente misiunilor de serviciu public;

| — | nivelul plăților contractuale nu este justificat în mod adecvat, iar bugetele pe zece ani au fost concepute special pentru a garanta DSB anumite niveluri de profit, fără o analiză detaliată a cheltuielilor și a veniturilor DSB pentru fiecare rută în cauză; |
| --- | --- |

—

nivelul plăților contractuale nu este justificat în mod adecvat, iar bugetele pe zece ani au fost concepute special pentru a garanta DSB anumite niveluri de profit, fără o analiză detaliată a cheltuielilor și a veniturilor DSB pentru fiecare rută în cauză;

| — | sistemul de compensare se bazează pe un obiectiv țintă de rentabilitate a capitalurilor proprii și nu pe stricta compensare a costurilor suplimentare; |
| --- | --- |

—

sistemul de compensare se bazează pe un obiectiv țintă de rentabilitate a capitalurilor proprii și nu pe stricta compensare a costurilor suplimentare;

| — | conform calculelor prezentate de DKT, principala legătură feroviară între Copenhaga și Aarhus este rentabilă, ținând cont de obligațiile actuale impuse DSB, și nu trebuia să facă obiectul unui contract de servicii publice; |
| --- | --- |

—

conform calculelor prezentate de DKT, principala legătură feroviară între Copenhaga și Aarhus este rentabilă, ținând cont de obligațiile actuale impuse DSB, și nu trebuia să facă obiectul unui contract de servicii publice;

| — | în plus, pretinsa creștere a productivității DSB nu este în concordanță cu datele financiare care arată o creștere a cheltuielilor cu personalul față de veniturile din perioada respectivă; |
| --- | --- |

—

în plus, pretinsa creștere a productivității DSB nu este în concordanță cu datele financiare care arată o creștere a cheltuielilor cu personalul față de veniturile din perioada respectivă;

| — | de asemenea, DKT pune sub semnul întrebării reducerea cu 1 miliard DKK a plăților contractuale, care s-ar ridica, astfel, la 647 de milioane DKK, conform conturilor anuale ale întreprinderii; |
| --- | --- |

—

de asemenea, DKT pune sub semnul întrebării reducerea cu 1 miliard DKK a plăților contractuale, care s-ar ridica, astfel, la 647 de milioane DKK, conform conturilor anuale ale întreprinderii;

| — | DKT susține că obiectivele DSB (în tren/kilometri) pentru perioada 2000-2004 nu au fost atinse – ceea ce ar justifica o reducere a plăților contractuale – și că DSB a primit compensații pentru materialul rulant pentru care nu a trebuit să suporte costuri, având în vedere întârzierile de livrare; |
| --- | --- |

—

DKT susține că obiectivele DSB (în tren/kilometri) pentru perioada 2000-2004 nu au fost atinse – ceea ce ar justifica o reducere a plăților contractuale – și că DSB a primit compensații pentru materialul rulant pentru care nu a trebuit să suporte costuri, având în vedere întârzierile de livrare;

| — | în sfârșit, DKT consideră că DSB ar fi putut face față singură consecințelor financiare ale întârzierilor de livrare a materialului rulant și în special în ceea ce privește materialul de înlocuire, ținând cont de rezultatele sale importante. DSB ar fi primit 225 de milioane DKK de la AnsaldoBreda drept compensații pentru întârzieri, sumă care ar fi trebuit plătită statului danez care a suportat prejudiciul, în opinia DKT. DSB ar fi beneficiat de un excedent de 104 milioane DKK de plăți contractuale pentru materialul care nu a fost pus în funcțiune. |
| --- | --- |

—

în sfârșit, DKT consideră că DSB ar fi putut face față singură consecințelor financiare ale întârzierilor de livrare a materialului rulant și în special în ceea ce privește materialul de înlocuire, ținând cont de rezultatele sale importante. DSB ar fi primit 225 de milioane DKK de la AnsaldoBreda drept compensații pentru întârzieri, sumă care ar fi trebuit plătită statului danez care a suportat prejudiciul, în opinia DKT. DSB ar fi beneficiat de un excedent de 104 milioane DKK de plăți contractuale pentru materialul care nu a fost pus în funcțiune.

| (180) | În opinia DKT, nivelul ridicat al beneficiilor DSB dovedește că întreprinderea a fost supracompensată din următoarele motive:






  — | rezultatele DSB se situează peste nivelurile profiturilor pe care se poate baza, în mod rezonabil, o întreprindere expusă unui risc similar, respectiv un risc scăzut; |
| --- | --- | --- |

(180)

În opinia DKT, nivelul ridicat al beneficiilor DSB dovedește că întreprinderea a fost supracompensată din următoarele motive:

—

rezultatele DSB se situează peste nivelurile profiturilor pe care se poate baza, în mod rezonabil, o întreprindere expusă unui risc similar, respectiv un risc scăzut;

| — | DKT invocă o analiză, prezentată în cadrul plângerii sale, care arată că marja beneficiarului înainte de impozitarea DSB (12,3 % în perioada 1999-2004 și 12,77 % în perioada 1999-2007) ar fi mai mare decât marjele altor întreprinderi de transport feroviar din Europa (2,21 %-4,47 % în Regatul Unit; 3,35 % în Suedia; 0,49-4,65 % în Germania sau 0,8-3,77 % pentru SNCF) și peste nivelul stabilit de Comisie într-o altă procedură comparabilă (29); |
| --- | --- |

—

DKT invocă o analiză, prezentată în cadrul plângerii sale, care arată că marja beneficiarului înainte de impozitarea DSB (12,3 % în perioada 1999-2004 și 12,77 % în perioada 1999-2007) ar fi mai mare decât marjele altor întreprinderi de transport feroviar din Europa (2,21 %-4,47 % în Regatul Unit; 3,35 % în Suedia; 0,49-4,65 % în Germania sau 0,8-3,77 % pentru SNCF) și peste nivelul stabilit de Comisie într-o altă procedură comparabilă (29);

| — | DKT consideră că rezultatele DSB sunt, de asemenea, net superioare celor ale concurenților săi danezi, în ceea ce privește contractele de servicii publice [DSB (12,77 %); DSB S-tog (10,45 %); Arriva (4,39 %); Metro Service (6,18 %)]; |
| --- | --- |

—

DKT consideră că rezultatele DSB sunt, de asemenea, net superioare celor ale concurenților săi danezi, în ceea ce privește contractele de servicii publice [DSB (12,77 %); DSB S-tog (10,45 %); Arriva (4,39 %); Metro Service (6,18 %)];

| — | DKT subliniază că rezultatele DSB depășesc net nivelul de 6 % al rentabilității capitalurilor proprii pe care statul danez l-a fixat ca obiectiv pentru DSB, ceea ce conduce, potrivit estimărilor DKT, la un excedent de 3,678 miliarde DKK. |
| --- | --- |

—

DKT subliniază că rezultatele DSB depășesc net nivelul de 6 % al rentabilității capitalurilor proprii pe care statul danez l-a fixat ca obiectiv pentru DSB, ceea ce conduce, potrivit estimărilor DKT, la un excedent de 3,678 miliarde DKK.

| (181) | În încheiere, DKT consideră că argumentul potrivit căruia perceperea dividendelor a permis evitarea oricărei supracompensații trebuie respins din următoarele motive:






  — | contractele de servicii publice nu prevăd niciun mecanism de rambursare a plăților contractuale în ipoteza în care acestea depășesc nivelul impus strict pentru compensarea misiunilor de serviciu public; |
| --- | --- | --- |

(181)

În încheiere, DKT consideră că argumentul potrivit căruia perceperea dividendelor a permis evitarea oricărei supracompensații trebuie respins din următoarele motive:

—

contractele de servicii publice nu prevăd niciun mecanism de rambursare a plăților contractuale în ipoteza în care acestea depășesc nivelul impus strict pentru compensarea misiunilor de serviciu public;

| — | statul danez confundă, în acest caz, rolul său de investitor, acționar al unei întreprinderi publice, cu cel de putere publică care îi permite să compenseze misiuni de serviciu public; |
| --- | --- |

—

statul danez confundă, în acest caz, rolul său de investitor, acționar al unei întreprinderi publice, cu cel de putere publică care îi permite să compenseze misiuni de serviciu public;

| — | perceperea de dividende nu poate anihila, în sine, nici efectele economice ale unei supracompensări, nici denaturarea concurenței ale cărei efecte se fac simțite pe piață; |
| --- | --- |

—

perceperea de dividende nu poate anihila, în sine, nici efectele economice ale unei supracompensări, nici denaturarea concurenței ale cărei efecte se fac simțite pe piață;

| — | argumentul privind perceperea de dividende implică o discriminare între întreprinderile publice și cele private; |
| --- | --- |

—

argumentul privind perceperea de dividende implică o discriminare între întreprinderile publice și cele private;

| — | cadrul comunitar privind ajutoarele sub formă de compensații de serviciu public nu prevede posibilitatea raportării anuale a excedentelor mai mari de 10 %; |
| --- | --- |

—

cadrul comunitar privind ajutoarele sub formă de compensații de serviciu public nu prevede posibilitatea raportării anuale a excedentelor mai mari de 10 %;

| — | nu există o legătură directă între supracompensație și cuantumul dividendelor percepute de statul danez, al căror principiu a fost, de altfel, afirmat în bugetele pe zece ani înainte de constatarea unor eventuale supracompensații. |
| --- | --- |

—

nu există o legătură directă între supracompensație și cuantumul dividendelor percepute de statul danez, al căror principiu a fost, de altfel, afirmat în bugetele pe zece ani înainte de constatarea unor eventuale supracompensații.

| (182) | DKT arată că scutirea de impozit pe salariu a fost eliminată de statul danez în 2008 și face trimitere la un proiect de lege danez în care costul supunerii DSB la plata acestui impozit a fost estimat la 80 de milioane DKK pe an. Pe baza acestei estimări, DKT consideră că scutirea de impozit a avut un impact negativ semnificativ asupra concurenței, de aproape 800 de milioane DKK în zece ani, sumă pe care statul danez ar trebui să o recupereze. |
| --- | --- |

(182)

DKT arată că scutirea de impozit pe salariu a fost eliminată de statul danez în 2008 și face trimitere la un proiect de lege danez în care costul supunerii DSB la plata acestui impozit a fost estimat la 80 de milioane DKK pe an. Pe baza acestei estimări, DKT consideră că scutirea de impozit a avut un impact negativ semnificativ asupra concurenței, de aproape 800 de milioane DKK în zece ani, sumă pe care statul danez ar trebui să o recupereze.

| (183) | În plus, DKT atrage atenția Comisiei asupra faptului că statul danez a decis să compenseze pe viitor supunerea DSB la plata acestui impozit, prin majorarea plăților contractuale. |
| --- | --- |

(183)

În plus, DKT atrage atenția Comisiei asupra faptului că statul danez a decis să compenseze pe viitor supunerea DSB la plata acestui impozit, prin majorarea plăților contractuale.

| (184) | DKT dorește ca acest aspect să fie tratat de Comisie în cadrul prezentei proceduri, întrucât procedura CP78/06 la care face trimitere în decizia de inițiere a fost închisă. |
| --- | --- |

(184)

DKT dorește ca acest aspect să fie tratat de Comisie în cadrul prezentei proceduri, întrucât procedura CP78/06 la care face trimitere în decizia de inițiere a fost închisă.

| (185) | La 10 ianuarie 2010, DKT a transmis Comisiei observațiile sale privind alegerea temeiului juridic adecvat între Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(185)

La 10 ianuarie 2010, DKT a transmis Comisiei observațiile sale privind alegerea temeiului juridic adecvat între Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

| (186) | DKT consideră că, întrucât Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 a intrat în vigoare abia la 3 decembrie 2009, analizarea compatibilității măsurilor de ajutor în cauză în temeiul acestui regulament ar constitui o eroare de drept. După invocarea anumitor principii legate de aplicarea ratione temporis a normelor în materie de ajutoare de stat, DKT consideră că trebuie făcută o distincție între măsurile de ajutor notificate și cele care nu au fost notificate. DKT s-a bazat, astfel, pe Hotărârea SIDE (30) a Tribunalului Uniunii Europene pentru a stabili că, în cazul de față, Comisia ar trebui să analizeze compatibilitatea în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(186)

DKT consideră că, întrucât Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 a intrat în vigoare abia la 3 decembrie 2009, analizarea compatibilității măsurilor de ajutor în cauză în temeiul acestui regulament ar constitui o eroare de drept. După invocarea anumitor principii legate de aplicarea ratione temporis a normelor în materie de ajutoare de stat, DKT consideră că trebuie făcută o distincție între măsurile de ajutor notificate și cele care nu au fost notificate. DKT s-a bazat, astfel, pe Hotărârea SIDE (30) a Tribunalului Uniunii Europene pentru a stabili că, în cazul de față, Comisia ar trebui să analizeze compatibilitatea în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 1191/69.

| (187) | Concluziile DKT se bazează, în special, pe faptul că respectivele contracte de servicii publice acoperă perioadele 1999-2004 și 2005-2014 și că ajutoarele se acordă din plățile contractuale lunare. De asemenea, DKT subliniază că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu conține nicio dispoziție referitoare la ajutoarele de stat acordate deja sau care fac obiectul unei proceduri de investigare. Pe de altă parte, decizia de inițiere din 10 septembrie 2008 nu face trimitere la noul regulament, deși acesta fusese deja adoptat. În sfârșit, DKT atrage atenția și asupra contradicției cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea regulilor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (31). |
| --- | --- |

(187)

Concluziile DKT se bazează, în special, pe faptul că respectivele contracte de servicii publice acoperă perioadele 1999-2004 și 2005-2014 și că ajutoarele se acordă din plățile contractuale lunare. De asemenea, DKT subliniază că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu conține nicio dispoziție referitoare la ajutoarele de stat acordate deja sau care fac obiectul unei proceduri de investigare. Pe de altă parte, decizia de inițiere din 10 septembrie 2008 nu face trimitere la noul regulament, deși acesta fusese deja adoptat. În sfârșit, DKT atrage atenția și asupra contradicției cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea regulilor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (31).

| (188) | În orice caz, DKT consideră că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu poate constitui temeiul juridic adecvat pentru o analiză a compatibilității decât pentru efectele viitoare ale contractelor de servicii publice, respectiv plățile contractuale efectuate după data de 3 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(188)

În orice caz, DKT consideră că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu poate constitui temeiul juridic adecvat pentru o analiză a compatibilității decât pentru efectele viitoare ale contractelor de servicii publice, respectiv plățile contractuale efectuate după data de 3 decembrie 2009.

7.   COMENTARIILE DANEMARCEI PRIVIND OBSERVAȚIILE PĂRțILOR INTERESATE

| (189) | În opinia autorităților daneze, observațiile DKT nu determină o evaluare diferită a faptelor investigate. Astfel, Danemarca susține că, în cazul de față, cele patru criterii din Hotărârea Altmark sunt îndeplinite și că DSB nu a beneficiat de o supracompensare. |
| --- | --- |

(189)

În opinia autorităților daneze, observațiile DKT nu determină o evaluare diferită a faptelor investigate. Astfel, Danemarca susține că, în cazul de față, cele patru criterii din Hotărârea Altmark sunt îndeplinite și că DSB nu a beneficiat de o supracompensare.

| (190) | Danemarca consideră că respectivele contracte de transport în zona capitalei nu sunt vizate de procedura oficială de investigare și că punctul de vedere al DKT asupra acestor contracte nu poate fi face obiectul unor comentarii. |
| --- | --- |

(190)

Danemarca consideră că respectivele contracte de transport în zona capitalei nu sunt vizate de procedura oficială de investigare și că punctul de vedere al DKT asupra acestor contracte nu poate fi face obiectul unor comentarii.

| (191) | Danemarca arată însă că DSB S-tog a/s este o filială aparținând 100 % DSB SV și că datele privind DSB S-tog a/s sunt incluse în conturile consolidate ale grupului DSB, precum și în datele transmise de autoritățile daneze. |
| --- | --- |

(191)

Danemarca arată însă că DSB S-tog a/s este o filială aparținând 100 % DSB SV și că datele privind DSB S-tog a/s sunt incluse în conturile consolidate ale grupului DSB, precum și în datele transmise de autoritățile daneze.

| (192) | Autoritățile daneze precizează că plățile provizorii și contractuale care se raportează la serviciul de transport oferit de S-tog au fost determinate, de asemenea, pe baza unei rentabilități a capitalurilor proprii după aplicarea impozitării de 6 %. Profitul și pierderile DSB S-tog a/s au fost integrate în bugetul DSB SV, iar plățile contractuale către societate pentru transportul pe rutele principale și regionale au fost calculate în consecință. În plus, rezultatul din exploatare generat de filiala DSB S-tog a/s a fost luat în calcul la rezultatul consolidat al DSB SV. Rezultatul obținut din traficul S-tog este, așadar, luat în calcul în rezultatul financiar total al DSB SV. |
| --- | --- |

(192)

Autoritățile daneze precizează că plățile provizorii și contractuale care se raportează la serviciul de transport oferit de S-tog au fost determinate, de asemenea, pe baza unei rentabilități a capitalurilor proprii după aplicarea impozitării de 6 %. Profitul și pierderile DSB S-tog a/s au fost integrate în bugetul DSB SV, iar plățile contractuale către societate pentru transportul pe rutele principale și regionale au fost calculate în consecință. În plus, rezultatul din exploatare generat de filiala DSB S-tog a/s a fost luat în calcul la rezultatul consolidat al DSB SV. Rezultatul obținut din traficul S-tog este, așadar, luat în calcul în rezultatul financiar total al DSB SV.

| (193) | În opinia autorităților daneze, comentariile DKT nu pun sub semnul întrebării faptul că cele patru criterii din Hotărârea Altmark sunt, în acest caz, îndeplinite. |
| --- | --- |

(193)

În opinia autorităților daneze, comentariile DKT nu pun sub semnul întrebării faptul că cele patru criterii din Hotărârea Altmark sunt, în acest caz, îndeplinite.

| (194) | În privința primului criteriu, autoritățile daneze amintesc că, în ceea ce privește acest punct, Comisia nu a exprimat îndoieli. De altfel, în continuare este abordată problema dacă linia Copenhaga-Århus constituie sau nu o misiune de serviciu public. |
| --- | --- |

(194)

În privința primului criteriu, autoritățile daneze amintesc că, în ceea ce privește acest punct, Comisia nu a exprimat îndoieli. De altfel, în continuare este abordată problema dacă linia Copenhaga-Århus constituie sau nu o misiune de serviciu public.

| (195) | În ceea ce privește cel de al doilea criteriu, autoritățile daneze amintesc faptul că, referitor la perioada anterioară anului 2008, Comisia nu și-a exprimat nicio îndoială și precizează că, pentru perioada cuprinsă între 2009 și 2014, compensația plătită către DSB a fost, de asemenea, calculată în baza unui buget pe zece ani transmis Comisiei. |
| --- | --- |

(195)

În ceea ce privește cel de al doilea criteriu, autoritățile daneze amintesc faptul că, referitor la perioada anterioară anului 2008, Comisia nu și-a exprimat nicio îndoială și precizează că, pentru perioada cuprinsă între 2009 și 2014, compensația plătită către DSB a fost, de asemenea, calculată în baza unui buget pe zece ani transmis Comisiei.

| (196) | Cât privește comentariile DKT referitoare la cel de al treilea criteriu și la faptul că acesta nu ar trebui analizat decât în cazul îndeplinirii prealabile a celui de al patrulea criteriu, autoritățile daneze nu împărtășesc această opinie și consideră că aceste criterii pot fi perfect analizate în mod independent și în ordinea pe care Curtea a urmat-o în hotărârea Altmark. |
| --- | --- |

(196)

Cât privește comentariile DKT referitoare la cel de al treilea criteriu și la faptul că acesta nu ar trebui analizat decât în cazul îndeplinirii prealabile a celui de al patrulea criteriu, autoritățile daneze nu împărtășesc această opinie și consideră că aceste criterii pot fi perfect analizate în mod independent și în ordinea pe care Curtea a urmat-o în hotărârea Altmark.

| (197) | Referitor la cel de al patrulea criteriu, autoritățile daneze resping argumentele DKT care conduc la concluzia că acest criteriu nu a fost respectat. Astfel, autoritățile daneze precizează că bugetele pe zece ani au fost elaborate pe baza tuturor datelor disponibile și a unei analize suficiente a costurilor, cu integrarea perspectivelor de îmbunătățire pe termen lung. În plus, bugetul a fost revizuit odată cu negocierea celui de al doilea contract, iar plățile contractuale au fost diminuate pentru a ține seama de creșterea eficienței. De asemenea, autoritățile daneze arată că faptul că întreprinderea suportă, din motive istorice, cheltuieli extraordinare cu salariații încadrați cu statut public nu are legătură cu buna sau slaba gestionare a întreprinderii. Autoritățile daneze amintesc că între diferitele întreprinderi de transport feroviar există diferențe foarte importante în ceea ce privește structura capitalului, profilul de risc etc., care fac imposibile comparațiile cu alte întreprinderi. De asemenea, faptul că DSB First a fost în măsură să oferteze un preț inferior, la prima vedere, pentru linia Kystbanen, nu reflectă și nu constituie un indiciu că plățile efectuate către DSB au fost foarte importante, deoarece această ofertă a fost depusă de o societate distinctă și are la bază parametri diferiți (doar în ceea ce privește personalul contractual, materialul mai nou, echipajele mai puțin numeroase ale trenurilor). |
| --- | --- |

(197)

Referitor la cel de al patrulea criteriu, autoritățile daneze resping argumentele DKT care conduc la concluzia că acest criteriu nu a fost respectat. Astfel, autoritățile daneze precizează că bugetele pe zece ani au fost elaborate pe baza tuturor datelor disponibile și a unei analize suficiente a costurilor, cu integrarea perspectivelor de îmbunătățire pe termen lung. În plus, bugetul a fost revizuit odată cu negocierea celui de al doilea contract, iar plățile contractuale au fost diminuate pentru a ține seama de creșterea eficienței. De asemenea, autoritățile daneze arată că faptul că întreprinderea suportă, din motive istorice, cheltuieli extraordinare cu salariații încadrați cu statut public nu are legătură cu buna sau slaba gestionare a întreprinderii. Autoritățile daneze amintesc că între diferitele întreprinderi de transport feroviar există diferențe foarte importante în ceea ce privește structura capitalului, profilul de risc etc., care fac imposibile comparațiile cu alte întreprinderi. De asemenea, faptul că DSB First a fost în măsură să oferteze un preț inferior, la prima vedere, pentru linia Kystbanen, nu reflectă și nu constituie un indiciu că plățile efectuate către DSB au fost foarte importante, deoarece această ofertă a fost depusă de o societate distinctă și are la bază parametri diferiți (doar în ceea ce privește personalul contractual, materialul mai nou, echipajele mai puțin numeroase ale trenurilor).

| (198) | Danemarca amintește că îndoiala sa cu privire la raționamentul dezvoltat de Comisie în legătură cu punerea în aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1191/69, pe care îl consideră grevat de o incertitudine juridică semnificativă, în special în ceea ce privește obligația de notificare a contractelor de servicii publice. |
| --- | --- |

(198)

Danemarca amintește că îndoiala sa cu privire la raționamentul dezvoltat de Comisie în legătură cu punerea în aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1191/69, pe care îl consideră grevat de o incertitudine juridică semnificativă, în special în ceea ce privește obligația de notificare a contractelor de servicii publice.

| (199) | Danemarca nu împărtășește însă interpretarea oferită de DKT, mai ales în privința folosirii cuvântului „preț” la articolul 14 alineatul (2) litera (b) și a neaplicabilității normelor privind ajutoarele de stat în cazul în care Regulamentul (CEE) nr. nr. 1191/69 ar fi aplicabil. |
| --- | --- |

(199)

Danemarca nu împărtășește însă interpretarea oferită de DKT, mai ales în privința folosirii cuvântului „preț” la articolul 14 alineatul (2) litera (b) și a neaplicabilității normelor privind ajutoarele de stat în cazul în care Regulamentul (CEE) nr. nr. 1191/69 ar fi aplicabil.

(i)   Aspecte generale privind analiza

| (200) | Danemarca respinge cu vehemență argumentul DKT potrivit căruia compensația ar trebui determinată în baza costurilor aferente fiecărei linii în cauză. Niciun temei juridic nu impune calcularea compensației plătite în temeiul unui contract global de executare a misiunilor de serviciu public în baza unor analize, la „nivel micro”, ale fiecărei misiuni asumate de prestatorul de servicii. |
| --- | --- |

(200)

Danemarca respinge cu vehemență argumentul DKT potrivit căruia compensația ar trebui determinată în baza costurilor aferente fiecărei linii în cauză. Niciun temei juridic nu impune calcularea compensației plătite în temeiul unui contract global de executare a misiunilor de serviciu public în baza unor analize, la „nivel micro”, ale fiecărei misiuni asumate de prestatorul de servicii.

| (201) | Autoritățile daneze contestă modul în care DKT interpretează Hotărârea Fred Olsen (cauza T-17/2002) și subliniază că în această cauză este vorba de o rețea coerentă, integrată și operată în cadrul unui contract negociat global. Stabilirea cuantumului compensației pe baza unei analize pentru fiecare linie este, așadar, inutilă și ar putea conduce la rezultate înșelătoare. O astfel de analiză ar antrena incertitudini mai mari cu privire la repartizarea sarcinilor comune care nu apar în raportul de sinteză privind veniturile și cheltuielile totale legate de îndeplinirea misiunilor de serviciu public impuse prin contract. |
| --- | --- |

(201)

Autoritățile daneze contestă modul în care DKT interpretează Hotărârea Fred Olsen (cauza T-17/2002) și subliniază că în această cauză este vorba de o rețea coerentă, integrată și operată în cadrul unui contract negociat global. Stabilirea cuantumului compensației pe baza unei analize pentru fiecare linie este, așadar, inutilă și ar putea conduce la rezultate înșelătoare. O astfel de analiză ar antrena incertitudini mai mari cu privire la repartizarea sarcinilor comune care nu apar în raportul de sinteză privind veniturile și cheltuielile totale legate de îndeplinirea misiunilor de serviciu public impuse prin contract.

| (202) | În schimb, autoritățile daneze amintesc că datele contabile ale DSB referitoare la prestațiile efectuate în temeiul contractului pot fi analizate separat, deoarece se bazează pe contabilități diferite. |
| --- | --- |

(202)

În schimb, autoritățile daneze amintesc că datele contabile ale DSB referitoare la prestațiile efectuate în temeiul contractului pot fi analizate separat, deoarece se bazează pe contabilități diferite.

(ii)   Ruta Copenhaga-Århus

| (203) | Autoritățile daneze nu împărtășesc opinia potrivit căreia prestarea de servicii care poate fi realizată fără ajutor financiar nu poate constitui o misiune de serviciu public. Statul poate, totuși, să decidă includerea într-un serviciu public coerent de anvergură (cerințe privind orarele de deservire, capacitatea, tarifele etc.), ceea ce este valabil cazul de față, deoarece această linie este în totalitate integrată în celelalte servicii ale DSB datorită corespondențelor cu nordul regiunii Århus și cu celelalte linii, precum și degrupării sau regrupării garniturilor de vagoane care circulă pe aceste linii. |
| --- | --- |

(203)

Autoritățile daneze nu împărtășesc opinia potrivit căreia prestarea de servicii care poate fi realizată fără ajutor financiar nu poate constitui o misiune de serviciu public. Statul poate, totuși, să decidă includerea într-un serviciu public coerent de anvergură (cerințe privind orarele de deservire, capacitatea, tarifele etc.), ceea ce este valabil cazul de față, deoarece această linie este în totalitate integrată în celelalte servicii ale DSB datorită corespondențelor cu nordul regiunii Århus și cu celelalte linii, precum și degrupării sau regrupării garniturilor de vagoane care circulă pe aceste linii.

| (204) | În plus, autoritățile daneze arată că respectivele compensații plătite în favoarea DSB s-au calculat pe baza veniturilor și a cheltuielilor legate de totalitatea misiunilor de serviciu public. În cazul în care sunt incluse liniile sau anumite servicii susceptibile de a fi excedentare, veniturile aferente acestora sunt incluse în conturile totale. Astfel, excluderea anumitor linii care pot fi rentabile în sine nu ar face decât să antreneze o creștere a ajutorului total plătit în favoarea DSB, includerea unei linii nedeficitare neconducând neapărat la o supracompensare. |
| --- | --- |

(204)

În plus, autoritățile daneze arată că respectivele compensații plătite în favoarea DSB s-au calculat pe baza veniturilor și a cheltuielilor legate de totalitatea misiunilor de serviciu public. În cazul în care sunt incluse liniile sau anumite servicii susceptibile de a fi excedentare, veniturile aferente acestora sunt incluse în conturile totale. Astfel, excluderea anumitor linii care pot fi rentabile în sine nu ar face decât să antreneze o creștere a ajutorului total plătit în favoarea DSB, includerea unei linii nedeficitare neconducând neapărat la o supracompensare.

| (205) | Pe de altă parte, autoritățile daneze atrag atenția asupra inexactității calculelor efectuate de DKT în ceea ce privește linia Copenhaga-Århus și prezintă elemente justificative în acest sens. Autoritățile daneze subliniază că DKT nu prezintă suficient de clar modul de calcul și precizează că nu cunosc cifrele înaintate. În opinia autorităților daneze, o estimare optimistă conduce la venituri reduse cu peste [...] milioane DKK pe această linie față de cele menționate de DKT, [...]. |
| --- | --- |

(205)

Pe de altă parte, autoritățile daneze atrag atenția asupra inexactității calculelor efectuate de DKT în ceea ce privește linia Copenhaga-Århus și prezintă elemente justificative în acest sens. Autoritățile daneze subliniază că DKT nu prezintă suficient de clar modul de calcul și precizează că nu cunosc cifrele înaintate. În opinia autorităților daneze, o estimare optimistă conduce la venituri reduse cu peste [...] milioane DKK pe această linie față de cele menționate de DKT, [...].

(iii)   Productivitatea

| (206) | Autoritățile daneze resping argumentul potrivit căruia DSB nu a înregistrat o creștere semnificativă a productivității în perioada 1999-2007 și aduc din nou în discuție metoda de calcul a DKT, bazată pe raportul dintre cheltuielile nominale de personal și cifra de afaceri. Cifra de afaceri a DSB este influențată de o serie de factori micro- și macroeconomici având ca efect lipsa unei corelări proporționale constante a producției și a cifrei de afaceri (factori: concurența locală, evoluția situației, prioritățile politice, inflația, evoluția structurii sociale a călătorilor etc.). |
| --- | --- |

(206)

Autoritățile daneze resping argumentul potrivit căruia DSB nu a înregistrat o creștere semnificativă a productivității în perioada 1999-2007 și aduc din nou în discuție metoda de calcul a DKT, bazată pe raportul dintre cheltuielile nominale de personal și cifra de afaceri. Cifra de afaceri a DSB este influențată de o serie de factori micro- și macroeconomici având ca efect lipsa unei corelări proporționale constante a producției și a cifrei de afaceri (factori: concurența locală, evoluția situației, prioritățile politice, inflația, evoluția structurii sociale a călătorilor etc.).

| (207) | Autoritățile daneze propun două metode de evaluare a productivității activităților DSB:






  — | producția DSB, respectiv numărul de călători pe kilometru (creștere de 1,8 % pe an în perioada 1999-2007) raportată la numărul de angajați (echivalente normă întreagă); |
| --- | --- | --- |

(207)

Autoritățile daneze propun două metode de evaluare a productivității activităților DSB:

—

producția DSB, respectiv numărul de călători pe kilometru (creștere de 1,8 % pe an în perioada 1999-2007) raportată la numărul de angajați (echivalente normă întreagă);

| — | producția DSB raportată la cheltuielile de personal în termeni reali (adică ajustate cu inflația aplicată salariilor). |
| --- | --- |

—

producția DSB raportată la cheltuielile de personal în termeni reali (adică ajustate cu inflația aplicată salariilor).

| (208) | Aceste două metode demonstrează o creștere a productivității de 1,9 % și, respectiv, de 2 % pe an. |
| --- | --- |

(208)

Aceste două metode demonstrează o creștere a productivității de 1,9 % și, respectiv, de 2 % pe an.

iv.   Reducerea plăților contractuale

| (209) | Autoritățile daneze susțin că cifrele înaintate de DKT în această privință nu sunt corecte. „Plățile contractuale” care figurează în conturile DSB și sunt utilizate de DKT se referă la contractul încheiat cu statul, vizat în cazul de față, precum și la alte plăți aferente altor contracte (încheiate de DSB în Suedia, contractul încheiat cu Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) și contractul de transport temporar pe linia Langå-Struer). |
| --- | --- |

(209)

Autoritățile daneze susțin că cifrele înaintate de DKT în această privință nu sunt corecte. „Plățile contractuale” care figurează în conturile DSB și sunt utilizate de DKT se referă la contractul încheiat cu statul, vizat în cazul de față, precum și la alte plăți aferente altor contracte (încheiate de DSB în Suedia, contractul încheiat cu Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) și contractul de transport temporar pe linia Langå-Struer).

| (210) | Autoritățile daneze precizează faptul că reducerea cu 1 miliard DKK rezultă în mod clar din Legea finanțelor pe 2003 [(articolul 28.61.01 alineatul (10)]. De altfel, Legile finanțelor pe 2003 și 2004 indică faptul că s-a produs o reajustare în plus a cuantumurilor care fuseseră reduse în 2003 și 2004. Danemarca a transmis un tabel centralizat care demonstrează că reducerea totală s-a ridicat în final la 1018 milioane DKK. |
| --- | --- |

(210)

Autoritățile daneze precizează faptul că reducerea cu 1 miliard DKK rezultă în mod clar din Legea finanțelor pe 2003 [(articolul 28.61.01 alineatul (10)]. De altfel, Legile finanțelor pe 2003 și 2004 indică faptul că s-a produs o reajustare în plus a cuantumurilor care fuseseră reduse în 2003 și 2004. Danemarca a transmis un tabel centralizat care demonstrează că reducerea totală s-a ridicat în final la 1018 milioane DKK.

(v)   Trenuri-kilometru

| (211) | Autoritățile daneze arată că obligația prevăzută în contract în privința producției de trenuri-kilometru este mai mică decât cifra prezentată de DKT, deoarece trebuie să se țină cont de cererea de oferte pentru serviciul de transport pentru centrul și vestul peninsulei Iutlanda, care a fost prezentată în noiembrie 2003. Autoritățile daneze transmit cifrele exacte într-un tabel; acestea demonstrează că DSB a efectuat în total 1,5 milioane de trenuri-kilometru în plus față de ceea ce s-a prevăzut în contract și, în consecință, nu se poate spune că DSB a primit o compensație pentru servicii care nu au fost furnizate. În plus, autoritățile daneze subliniază că DSB a adresat Ministerului Transporturilor, trimestrial, un raport privind producția sa contractuală. |
| --- | --- |

(211)

Autoritățile daneze arată că obligația prevăzută în contract în privința producției de trenuri-kilometru este mai mică decât cifra prezentată de DKT, deoarece trebuie să se țină cont de cererea de oferte pentru serviciul de transport pentru centrul și vestul peninsulei Iutlanda, care a fost prezentată în noiembrie 2003. Autoritățile daneze transmit cifrele exacte într-un tabel; acestea demonstrează că DSB a efectuat în total 1,5 milioane de trenuri-kilometru în plus față de ceea ce s-a prevăzut în contract și, în consecință, nu se poate spune că DSB a primit o compensație pentru servicii care nu au fost furnizate. În plus, autoritățile daneze subliniază că DSB a adresat Ministerului Transporturilor, trimestrial, un raport privind producția sa contractuală.

(vi)   Rezultatele grupului DSB

| (212) | Statul danez consideră că bugetul estimativ al DSB, fundamentat pe o rată estimativă a marjei de profit de 6 %, a fost rezonabil și realist. Faptul că rata marjei de profit s-a dovedit a fi mai mare decât cea prevăzută în bugetul estimativ se datorează unei serii de circumstanțe neprevăzute ale căror efecte au fost eliminate de guvern, pe de o parte prin diminuarea suplimentară a plăților contractuale, iar pe de altă parte prin prelevarea de dividende. |
| --- | --- |

(212)

Statul danez consideră că bugetul estimativ al DSB, fundamentat pe o rată estimativă a marjei de profit de 6 %, a fost rezonabil și realist. Faptul că rata marjei de profit s-a dovedit a fi mai mare decât cea prevăzută în bugetul estimativ se datorează unei serii de circumstanțe neprevăzute ale căror efecte au fost eliminate de guvern, pe de o parte prin diminuarea suplimentară a plăților contractuale, iar pe de altă parte prin prelevarea de dividende.

| (213) | De asemenea, autoritățile daneze pun în discuție caracterul pertinent al datelor privind performanțele întreprinderilor europene de transport feroviar de călători și scot în evidență dificultatea realizării unor astfel de comparații (diferențele privind structura capitalului și nivelul capitalului investit, condițiile de risc în exploatare, factori macroeconomici și structurali care influențează datele contabile ale întreprinderilor), menționând un raport al Comisiei Europene care nu demonstrează că DSB este mai rentabilă decât concurenții săi de pe piața europeană. |
| --- | --- |

(213)

De asemenea, autoritățile daneze pun în discuție caracterul pertinent al datelor privind performanțele întreprinderilor europene de transport feroviar de călători și scot în evidență dificultatea realizării unor astfel de comparații (diferențele privind structura capitalului și nivelul capitalului investit, condițiile de risc în exploatare, factori macroeconomici și structurali care influențează datele contabile ale întreprinderilor), menționând un raport al Comisiei Europene care nu demonstrează că DSB este mai rentabilă decât concurenții săi de pe piața europeană.

| (214) | Pe de altă parte, Danemarca nu contestă că evoluția rezultatelor DSB s-a dovedit mai favorabilă decât fusese prevăzută în bugetele inițiale. Autoritățile daneze aduc însă clarificări cu privire la efectele evoluției ratelor de impozitare și transmit un tabel centralizator al rezultatelor DSB. |
| --- | --- |

(214)

Pe de altă parte, Danemarca nu contestă că evoluția rezultatelor DSB s-a dovedit mai favorabilă decât fusese prevăzută în bugetele inițiale. Autoritățile daneze aduc însă clarificări cu privire la efectele evoluției ratelor de impozitare și transmit un tabel centralizator al rezultatelor DSB.

| (215) | În final, Danemarca a transmis date recente privind situația financiară a DSB, precizând că rezultatele după aplicarea impozitării pentru activitatea de serviciu public se ridică la 670 de milioane DKK în 2007 și, respectiv, 542 de milioane DKK în 2008. |
| --- | --- |

(215)

În final, Danemarca a transmis date recente privind situația financiară a DSB, precizând că rezultatele după aplicarea impozitării pentru activitatea de serviciu public se ridică la 670 de milioane DKK în 2007 și, respectiv, 542 de milioane DKK în 2008.

(vii)   Politica în materie de dividende

| (216) | Danemarca consideră că, asociată unui buget detaliat, politica în materie de dividende constituie un mijloc foarte eficient de prevenire a supracompensării, fiind un instrument care oferă flexibilitate în vederea evitării oricărei supracompensații în cazul în care ipotezele de lucru luate în calcul în buget se dovedesc deficitare. Politica în materie de dividende funcționează ca supliment al unui buget detaliat care stă la baza contractului de transport. |
| --- | --- |

(216)

Danemarca consideră că, asociată unui buget detaliat, politica în materie de dividende constituie un mijloc foarte eficient de prevenire a supracompensării, fiind un instrument care oferă flexibilitate în vederea evitării oricărei supracompensații în cazul în care ipotezele de lucru luate în calcul în buget se dovedesc deficitare. Politica în materie de dividende funcționează ca supliment al unui buget detaliat care stă la baza contractului de transport.

| (217) | Autoritățile daneze amintesc faptul că, inițial, compensația este definită pe baza unei estimări susținute de venituri și cheltuieli și că aceasta nu constituie o resursă pe care DSB o poate folosi fără limită. De asemenea, autoritățile daneze precizează că, dacă cifrele indică o diferență negativă față de bugetul estimativ, de exemplu, din cauza unei devieri a costurilor (erori de gestiune, creșterea salariilor, a cheltuielilor sau a achizițiilor) sau a unei pierderi de venituri asociate unei reduceri a traficului comparativ cu estimările, DSB nu mai poate obține o compensație suplimentară din partea statului. DSB își asumă, așadar, o parte din risc în cazul unor performanțe slabe. |
| --- | --- |

(217)

Autoritățile daneze amintesc faptul că, inițial, compensația este definită pe baza unei estimări susținute de venituri și cheltuieli și că aceasta nu constituie o resursă pe care DSB o poate folosi fără limită. De asemenea, autoritățile daneze precizează că, dacă cifrele indică o diferență negativă față de bugetul estimativ, de exemplu, din cauza unei devieri a costurilor (erori de gestiune, creșterea salariilor, a cheltuielilor sau a achizițiilor) sau a unei pierderi de venituri asociate unei reduceri a traficului comparativ cu estimările, DSB nu mai poate obține o compensație suplimentară din partea statului. DSB își asumă, așadar, o parte din risc în cazul unor performanțe slabe.

| (218) | În consecință, în opinia autorităților daneze, politica în materie de dividende joacă rolul unei protecții suplimentare împotriva oricărei supracompensații, în cazul în care rezultatul indică o diferență pozitivă față de bugetul estimativ. Această politică reprezintă un instrument flexibil cu ajutorul căruia statul se poate asigura că orice compensație poate fi retrasă societății. |
| --- | --- |

(218)

În consecință, în opinia autorităților daneze, politica în materie de dividende joacă rolul unei protecții suplimentare împotriva oricărei supracompensații, în cazul în care rezultatul indică o diferență pozitivă față de bugetul estimativ. Această politică reprezintă un instrument flexibil cu ajutorul căruia statul se poate asigura că orice compensație poate fi retrasă societății.

| (219) | Danemarca precizează că DSB nu a avut posibilitatea de a beneficia de un eventual avantaj în materie de lichidități astfel încât să denatureze concurența pe piață prin oferirea altor servicii etc., în special printr-o subvenționare încrucișată. |
| --- | --- |

(219)

Danemarca precizează că DSB nu a avut posibilitatea de a beneficia de un eventual avantaj în materie de lichidități astfel încât să denatureze concurența pe piață prin oferirea altor servicii etc., în special printr-o subvenționare încrucișată.

| (220) | Pe de altă parte, autoritățile daneze precizează că valoarea totală a dividendelor aferente conturilor exercițiilor financiare 1999-2007 reprezintă 3469 de milioane DKK în plus față de estimările bugetare. Autoritățile daneze au precizat că DSB a plătit statului dividende în valoare de 607 milioane DKK în 2007 și de 359 de milioane DKK în 2008. |
| --- | --- |

(220)

Pe de altă parte, autoritățile daneze precizează că valoarea totală a dividendelor aferente conturilor exercițiilor financiare 1999-2007 reprezintă 3469 de milioane DKK în plus față de estimările bugetare. Autoritățile daneze au precizat că DSB a plătit statului dividende în valoare de 607 milioane DKK în 2007 și de 359 de milioane DKK în 2008.

| (221) | În opinia autorităților daneze, deși este adevărat că plata dividendelor nu a fost efectuată exclusiv pe baza unui calcul pentru identificarea unei eventuale supracompensații, cuantumul dividendelor prelevate depășește net diferența dintre rezultatele estimate și rezultatele reale. În măsura în care DSB a generat rezultate ce depășesc cifrele estimative, aceste excedente au ieșit integral din societate sub formă de dividende. În consecință, autoritățile daneze consideră că nu a existat nicio supracompensare. |
| --- | --- |

(221)

În opinia autorităților daneze, deși este adevărat că plata dividendelor nu a fost efectuată exclusiv pe baza unui calcul pentru identificarea unei eventuale supracompensații, cuantumul dividendelor prelevate depășește net diferența dintre rezultatele estimate și rezultatele reale. În măsura în care DSB a generat rezultate ce depășesc cifrele estimative, aceste excedente au ieșit integral din societate sub formă de dividende. În consecință, autoritățile daneze consideră că nu a existat nicio supracompensare.

(viii)   Introducerea unui mecanism de rambursare

| (222) | În cadrul formulării observațiilor și al discuțiilor cu Comisia, Danemarca a declarat că intenționează să introducă un mecanism de rambursare în contractele de servicii publice încheiate cu DSB. |
| --- | --- |

(222)

În cadrul formulării observațiilor și al discuțiilor cu Comisia, Danemarca a declarat că intenționează să introducă un mecanism de rambursare în contractele de servicii publice încheiate cu DSB.

| (223) | Mecanismul prevăzut prezintă următoarele caracteristici: |
| --- | --- |

(223)

Mecanismul prevăzut prezintă următoarele caracteristici:

| (224) | Potrivit autorităților daneze, în cazul în care ar dispune, în prealabil, de o informație completă privind performanțele DSB, mecanismul de compensare ar trebui exprimat prin următoarea formulă:

  Total venituri (călători + plăți contractuale) – profit rezonabil – total cheltuieli = 0 |
| --- | --- |

(224)

Potrivit autorităților daneze, în cazul în care ar dispune, în prealabil, de o informație completă privind performanțele DSB, mecanismul de compensare ar trebui exprimat prin următoarea formulă:

Total venituri (călători + plăți contractuale) – profit rezonabil – total cheltuieli = 0

| (225) | Autoritățile daneze subliniază, însă, faptul că nu pot dispune în avans de informații complete pentru toată durata contractelor multianuale și că, în consecință, această ecuație este, în realitate, rareori egală cu zero. |
| --- | --- |

(225)

Autoritățile daneze subliniază, însă, faptul că nu pot dispune în avans de informații complete pentru toată durata contractelor multianuale și că, în consecință, această ecuație este, în realitate, rareori egală cu zero.

| (226) | În sistemul actual, ecuația este adaptată la rezultat (partea dreaptă a acesteia) prin aplicarea politicii în materie de dividende. O altă soluție prevăzută de autoritățile daneze este aceea de a proceda la ajustarea veniturilor totale (partea stângă a ecuației), adaptând anual plățile contractuale cu ajutorul unui mecanism de rambursare. |
| --- | --- |

(226)

În sistemul actual, ecuația este adaptată la rezultat (partea dreaptă a acesteia) prin aplicarea politicii în materie de dividende. O altă soluție prevăzută de autoritățile daneze este aceea de a proceda la ajustarea veniturilor totale (partea stângă a ecuației), adaptând anual plățile contractuale cu ajutorul unui mecanism de rambursare.

| (227) | Dimensiunea ajustării trebuie să corespundă reducerii brute exprimate în următoarea formulă:

  Total venituri – profit rezonabil – total cheltuieli = reducere brută |
| --- | --- |

(227)

Dimensiunea ajustării trebuie să corespundă reducerii brute exprimate în următoarea formulă:

Total venituri – profit rezonabil – total cheltuieli = reducere brută

| (228) | Pentru a asigura stimularea în continuare a DSB în sensul îmbunătățirii eficienței sale și al atragerii de noi călători, clauza privind rambursarea ar trebui, în opinia autorităților daneze, să permită recompensarea îmbunătățirilor performanței întreprinderii în ceea ce privește parametrii prestabiliți. Astfel, DSB ar trebui să poată menține o parte din reducerea brută, în măsura în care această reducere (echivalentul unui profit rezonabil/al unei rentabilități a capitalurilor proprii mai mare decât cea stabilită în formulă) se datorează:






  — | unei reduceri a costurilor, măsurată per călători-kilometru și/sau |
| --- | --- | --- |

(228)

Pentru a asigura stimularea în continuare a DSB în sensul îmbunătățirii eficienței sale și al atragerii de noi călători, clauza privind rambursarea ar trebui, în opinia autorităților daneze, să permită recompensarea îmbunătățirilor performanței întreprinderii în ceea ce privește parametrii prestabiliți. Astfel, DSB ar trebui să poată menține o parte din reducerea brută, în măsura în care această reducere (echivalentul unui profit rezonabil/al unei rentabilități a capitalurilor proprii mai mare decât cea stabilită în formulă) se datorează:

—

unei reduceri a costurilor, măsurată per călători-kilometru și/sau

| — | unei creșteri a numărului de călători, măsurată în călători-kilometru |
| --- | --- |

—

unei creșteri a numărului de călători, măsurată în călători-kilometru

| (229) | În consecință, autoritățile daneze prevăd o adaptare a mecanismului de rambursare în următorul mod:






  — | dacă DSB și-a redus costurile (per călători-kilometru) față de costul mediu din ultimii patru ani, această îmbunătățire va fi calculată (diferența de cost exprimată în procente înmulțită cu o bază de cost total) și |
| --- | --- | --- |

(229)

În consecință, autoritățile daneze prevăd o adaptare a mecanismului de rambursare în următorul mod:

—

dacă DSB și-a redus costurile (per călători-kilometru) față de costul mediu din ultimii patru ani, această îmbunătățire va fi calculată (diferența de cost exprimată în procente înmulțită cu o bază de cost total) și

| — | dacă numărul de călători sporește, creșterea traficului de călători măsurată în călători-kilometru se va înmulți cu 0,80 DKK, iar reducerea brută va fi, de asemenea, redusă cu această sumă (32). |
| --- | --- |

—

dacă numărul de călători sporește, creșterea traficului de călători măsurată în călători-kilometru se va înmulți cu 0,80 DKK, iar reducerea brută va fi, de asemenea, redusă cu această sumă (32).

| (230) | Autoritățile daneze au precizat că totalul reducerilor datorate îmbunătățirii performanței nu poate depăși reducerea brută dintr-un an dat. De aceea, reducerea netă se va situa între zero și reducerea brută. |
| --- | --- |

(230)

Autoritățile daneze au precizat că totalul reducerilor datorate îmbunătățirii performanței nu poate depăși reducerea brută dintr-un an dat. De aceea, reducerea netă se va situa între zero și reducerea brută.

| (231) | Mecanismul de rambursare ar trebui să respecte următoarea formulă:

  Mecanism de rambursare = reducere brută – variabila (Δ. + Călători-km Δ) = reducere netă |
| --- | --- |

(231)

Mecanismul de rambursare ar trebui să respecte următoarea formulă:

Mecanism de rambursare = reducere brută – variabila (Δ. + Călători-km Δ) = reducere netă

| (232) | Autoritățile daneze au subliniat că introducerea unui astfel de mecanism de rambursare ar avea un impact semnificativ asupra politicii în materie de dividende a statului danez, după cum se arată în tabelul de mai jos: |
| --- | --- |

(232)

Autoritățile daneze au subliniat că introducerea unui astfel de mecanism de rambursare ar avea un impact semnificativ asupra politicii în materie de dividende a statului danez, după cum se arată în tabelul de mai jos:

Image

| (233) | De asemenea, autoritățile daneze au arătat că acest mecanism de rambursare va fi completat de stabilirea unei limite superioare care să asigure faptul că nu se ajunge la situația în care grupului DSB i se acordă un profit al cărui cuantum depășește un nivel considerat drept rezonabil. |
| --- | --- |

(233)

De asemenea, autoritățile daneze au arătat că acest mecanism de rambursare va fi completat de stabilirea unei limite superioare care să asigure faptul că nu se ajunge la situația în care grupului DSB i se acordă un profit al cărui cuantum depășește un nivel considerat drept rezonabil.

| (234) | Autoritățile daneze intenționează să stabilească această limită superioară în raport cu rentabilitatea capitalurilor proprii ale DSB, care, peste nivelul de 6 % stabilit în contracte, ar lua în calcul profitul suplimentar generat prin creșterea eficienței sau a numărului de călători. Această limită superioară va fi stabilită conform următoarei formule: |
| --- | --- |

(234)

Autoritățile daneze intenționează să stabilească această limită superioară în raport cu rentabilitatea capitalurilor proprii ale DSB, care, peste nivelul de 6 % stabilit în contracte, ar lua în calcul profitul suplimentar generat prin creșterea eficienței sau a numărului de călători. Această limită superioară va fi stabilită conform următoarei formule:

Formula

| (235) | Astfel, factorii de impact în mecanismul de rambursare pot aduce un profit suplimentar pentru DSB, dacă societatea își îmbunătățește structura cheltuielilor sau dacă numărul de călători crește (Δ. + Călători-km Δ). |
| --- | --- |

(235)

Astfel, factorii de impact în mecanismul de rambursare pot aduce un profit suplimentar pentru DSB, dacă societatea își îmbunătățește structura cheltuielilor sau dacă numărul de călători crește (Δ. + Călători-km Δ).

| (236) | Autoritățile daneze au precizat că în calcul nu se ține cont decât de partea din capitalurile proprii ale DSB corespunzătoare activității sale de serviciu public pe baza separării contabile. |
| --- | --- |

(236)

Autoritățile daneze au precizat că în calcul nu se ține cont decât de partea din capitalurile proprii ale DSB corespunzătoare activității sale de serviciu public pe baza separării contabile.

| (237) | Conform acestui mecanism, limita superioară a profitului rezonabil ar putea fi stabilită la o rentabilitate a capitalurilor proprii de 12 %. Autoritățile daneze precizează că limita anuală nu va putea depăși 10 %, eșalonat pe trei ani. |
| --- | --- |

(237)

Conform acestui mecanism, limita superioară a profitului rezonabil ar putea fi stabilită la o rentabilitate a capitalurilor proprii de 12 %. Autoritățile daneze precizează că limita anuală nu va putea depăși 10 %, eșalonat pe trei ani.

| (238) | Autoritățile daneze au transmis Comisiei o analiză care demonstrează în mod empiric impactul unui astfel de mecanism în perioada 2004-2008, conform tabelului de mai jos:



















  Activități de serviciu public (milioane DKK) | Rezultat înainte de impozitare | Profit rezonabil (RCP 6 % înainte de impozitare) | Rambursare brută | Estimarea capitalurilor proprii | Călători-km (milioane) | Costuri per călător-km (DKK/km) | Diferență de cost per călător-km (4 ani) | Creșterea eficienței DSB | Venituri din creșterea numărului de călători-km | Total venituri DSB | Rambursare – reducere netă | Rezultat DSB | Rentabilitatea capitalurilor proprii după aplicarea mecanismului de rambursare (%) | Rentabilitatea medie a capitalurilor proprii după rambursare (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 943 | 594 | 349 | 6 931 | 4 353 | 1,25 | 3 % | 151 | 78,4 | 230 | 119 | 824 | 11,9 | |
| 2005 | 919 | 575 | 344 | 6 906 | 4 392 | 1,32 | –3 % | 0 | 31,2 | 31,2 | 312 | 607 | 8,8 | |
| 2006 | 977 | 583 | 394 | 6 994 | 4 526 | 1,3 | –2 % | 0 | 107 | 107 | 287 | 690 | 9,9 | 10,2 |
| 2007 | 724 | 569 | 155 | 7 108 | 4 635 | 1,31 | 2 % | 115 | 87 | 202 | 0 | 724 | 10,2 | 9,6 |
| 2008 | 717 | 523 | 188 | 6 609 | 4 759 | 1,33 | –2 % | 0 | 99 | 99 | 89 | 628 | 9,5 | 9,9 |

(238)

Autoritățile daneze au transmis Comisiei o analiză care demonstrează în mod empiric impactul unui astfel de mecanism în perioada 2004-2008, conform tabelului de mai jos:

Activități de serviciu public (milioane DKK)

Rezultat înainte de impozitare

Profit rezonabil (RCP 6 % înainte de impozitare)

Rambursare brută

Estimarea capitalurilor proprii

Călători-km (milioane)

Costuri per călător-km (DKK/km)

Diferență de cost per călător-km (4 ani)

Creșterea eficienței DSB

Venituri din creșterea numărului de călători-km

Total venituri DSB

Rambursare – reducere netă

Rezultat DSB

Rentabilitatea capitalurilor proprii după aplicarea mecanismului de rambursare (%)

Rentabilitatea medie a capitalurilor proprii după rambursare (%)

2004

943

594

349

6 931

4 353

1,25

3 %

151

78,4

230

119

824

11,9

2005

919

575

344

6 906

4 392

1,32

–3 %

0

31,2

31,2

312

607

8,8

2006

977

583

394

6 994

4 526

1,3

–2 %

0

107

107

287

690

9,9

10,2

2007

724

569

155

7 108

4 635

1,31

2 %

115

87

202

0

724

10,2

9,6

2008

717

523

188

6 609

4 759

1,33

–2 %

0

99

99

89

628

9,5

9,9

| (239) | Din aceste motive, aplicarea mecanismului de rambursare ar fi condus la o rentabilitate a capitalurilor proprii ale DSB între 8,8 % și 11,9 % în perioada 2004-2008. |
| --- | --- |

(239)

Din aceste motive, aplicarea mecanismului de rambursare ar fi condus la o rentabilitate a capitalurilor proprii ale DSB între 8,8 % și 11,9 % în perioada 2004-2008.

| (240) | Având în vedere limita medie de 10 % pe 3 ani, depășită cu 0,2 % în 2006, mecanismul de rambursare ar fi implicat o creștere de 38 de milioane DKK pentru acest exercițiu financiar. |
| --- | --- |

(240)

Având în vedere limita medie de 10 % pe 3 ani, depășită cu 0,2 % în 2006, mecanismul de rambursare ar fi implicat o creștere de 38 de milioane DKK pentru acest exercițiu financiar.

| (241) | Danemarca amintește că scutirea de la plata impozitului pe salariu este, de acum înainte, eliminată. |
| --- | --- |

(241)

Danemarca amintește că scutirea de la plata impozitului pe salariu este, de acum înainte, eliminată.

| (242) | Potrivit autorităților daneze, această scutire nu a adus niciun avantaj economic întreprinderilor care au beneficiat de ea, cum ar fi DSB. Scutirea a fost luată în calcul în contract, la fel ca în cazul cererilor de oferte pentru contractele de transport etc., astfel încât ofertanții s-au aflat pe picior de egalitate. |
| --- | --- |

(242)

Potrivit autorităților daneze, această scutire nu a adus niciun avantaj economic întreprinderilor care au beneficiat de ea, cum ar fi DSB. Scutirea a fost luată în calcul în contract, la fel ca în cazul cererilor de oferte pentru contractele de transport etc., astfel încât ofertanții s-au aflat pe picior de egalitate.

| (243) | În ceea ce privește o eventuală compensare a DSB ca urmare a supunerii la plata impozitului pe salariu, autoritățile daneze remarcă faptul că plățile contractuale în favoarea DSB au fost inițial calculate pe principiul conform căruia DSB nu trebuia să achite impozitul pe salariu. Compensația a fost, astfel, „diminuată” cu această valoare. Întrucât DSB este de acum înainte supusă impozitării pe salariu, baza de calcul al compensației nu mai este, așadar, valabilă și DSB primește o compensație pentru a ține cont de această modificare a parametrilor de calcul. Această compensație se ridică la aproximativ 80 de milioane DKK pe an și corespunde exclusiv activităților de serviciu public ale DSB. |
| --- | --- |

(243)

În ceea ce privește o eventuală compensare a DSB ca urmare a supunerii la plata impozitului pe salariu, autoritățile daneze remarcă faptul că plățile contractuale în favoarea DSB au fost inițial calculate pe principiul conform căruia DSB nu trebuia să achite impozitul pe salariu. Compensația a fost, astfel, „diminuată” cu această valoare. Întrucât DSB este de acum înainte supusă impozitării pe salariu, baza de calcul al compensației nu mai este, așadar, valabilă și DSB primește o compensație pentru a ține cont de această modificare a parametrilor de calcul. Această compensație se ridică la aproximativ 80 de milioane DKK pe an și corespunde exclusiv activităților de serviciu public ale DSB.

| (244) | În opinia autorităților daneze, scutirea de la plata impozitului pe salariu și eliminarea ulterioară a acesteia au avut un efect neutru asupra situației financiare a DSB. |
| --- | --- |

(244)

În opinia autorităților daneze, scutirea de la plata impozitului pe salariu și eliminarea ulterioară a acesteia au avut un efect neutru asupra situației financiare a DSB.

8.   EVALUAREA MĂSURILOR PREVĂZUTE ÎN CONTRACTELE DE SERVICII PUBLICE DE TRANSPORT

8.1.   DOMENIUL DE APLICARE A DECIZIEI

| (245) | Prezenta decizie se referă la compatibilitatea contractelor de servicii publice de transport încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și societatea Danske Statsbaner cu normele comunitare privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(245)

Prezenta decizie se referă la compatibilitatea contractelor de servicii publice de transport încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și societatea Danske Statsbaner cu normele comunitare privind ajutoarele de stat.

| (246) | Inițierea procedurii la 10 septembrie 2008 și, în special, observațiile autorităților daneze și ale părților interesate au permis Comisiei să stabilească dimensiunea și domeniul de aplicare a diferitelor contracte de servicii publice în cauză, modalitățile de stabilire a compensațiilor de serviciu public, precum și circumstanțele care au putut conduce la supracompensarea societății Danske Statsbaner. |
| --- | --- |

(246)

Inițierea procedurii la 10 septembrie 2008 și, în special, observațiile autorităților daneze și ale părților interesate au permis Comisiei să stabilească dimensiunea și domeniul de aplicare a diferitelor contracte de servicii publice în cauză, modalitățile de stabilire a compensațiilor de serviciu public, precum și circumstanțele care au putut conduce la supracompensarea societății Danske Statsbaner.

| (247) | Astfel, Comisia a identificat patru contracte de servicii publice pentru perioadele 2000-2004 și 2005-2014 având ca obiect serviciile de transport pe linii magistrale, pe linii regionale și locale, susceptibile să implice elemente de ajutor de stat (a se vedea considerentele 28, 46, 50 și 69 de mai sus). La acestea se adaugă și contracte suplimentare încheiate pentru a face față întârzierilor în livrarea materialului rulant (a se vedea considerentul 114). |
| --- | --- |

(247)

Astfel, Comisia a identificat patru contracte de servicii publice pentru perioadele 2000-2004 și 2005-2014 având ca obiect serviciile de transport pe linii magistrale, pe linii regionale și locale, susceptibile să implice elemente de ajutor de stat (a se vedea considerentele 28, 46, 50 și 69 de mai sus). La acestea se adaugă și contracte suplimentare încheiate pentru a face față întârzierilor în livrarea materialului rulant (a se vedea considerentul 114).

| (248) | Comisia remarcă, în această privință, că părțile interesate au transmis observații asupra diferitelor aspecte luate în discuție și asupra rezervelor exprimate de Comisie în decizia de inițiere referitoare la toate aceste contracte. |
| --- | --- |

(248)

Comisia remarcă, în această privință, că părțile interesate au transmis observații asupra diferitelor aspecte luate în discuție și asupra rezervelor exprimate de Comisie în decizia de inițiere referitoare la toate aceste contracte.

| (249) | De asemenea, Comisia analizează impactul altor măsuri de natură fiscală asupra compatibilității compensațiilor de serviciu public în cauză (33). |
| --- | --- |

(249)

De asemenea, Comisia analizează impactul altor măsuri de natură fiscală asupra compatibilității compensațiilor de serviciu public în cauză (33).

8.2.   EXISTENȚA AJUTORULUI

| (250) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, „cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(250)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, „cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

8.2.1.   RESURSE DE STAT

| (251) | Contractul de servicii publice prevede plata unei compensații pentru executarea contractului de servicii publice în favoarea DSB de la bugetul statului danez. Această compensație se acordă, așadar, din resurse de stat. |
| --- | --- |

(251)

Contractul de servicii publice prevede plata unei compensații pentru executarea contractului de servicii publice în favoarea DSB de la bugetul statului danez. Această compensație se acordă, așadar, din resurse de stat.

8.1.2.   SELECTIVITATE

| (252) | DSB, o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, este singurul beneficiar al compensațiilor de serviciu public prevăzute în contracte. Prin urmare, măsura este selectivă în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(252)

DSB, o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, este singurul beneficiar al compensațiilor de serviciu public prevăzute în contracte. Prin urmare, măsura este selectivă în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

8.2.3.   AVANTAJ ECONOMIC

| (253) | Potrivit Curții de Justiție, o întreprindere nu beneficiază de un avantaj economic atunci când compensația pentru un serviciu public respectă cele patru criterii stabilite în Hotărârea Altmark. Prin urmare, este necesar să se analizeze dacă respectivele contracte de servicii publice încheiate între guvernul danez și DSB îndeplinesc cumulat aceste patru criterii. |
| --- | --- |

(253)

Potrivit Curții de Justiție, o întreprindere nu beneficiază de un avantaj economic atunci când compensația pentru un serviciu public respectă cele patru criterii stabilite în Hotărârea Altmark. Prin urmare, este necesar să se analizeze dacă respectivele contracte de servicii publice încheiate între guvernul danez și DSB îndeplinesc cumulat aceste patru criterii.

| (254) | Întrucât criteriile enunțate în hotărârea Altmark sunt cumulative, nerespectarea unui singur criteriu este suficientă pentru a verifica dacă măsurile examinate conferă un avantaj selectiv. Din motive de claritate și având în vedere particularitățile acestei cauze, Comisia va analiza, în primul rând, dacă în cazul în speță este vorba într-adevăr de o întreprindere căreia i-au fost atribuite misiuni de servicii publice și care beneficiază, în această calitate, de o compensație stabilită pe baze obiective și transparente (primele două criterii Altmark) pentru a analiza apoi dacă, în mod concret, alegerea acestei întreprinderi s-a făcut în cadrul unei proceduri de atribuire sau, în lipsa acesteia, dacă la baza compensației care îi este acordată stă analiza costurilor unei întreprinderi medii bine gestionate (al patrulea criteriu Altmark). |
| --- | --- |

(254)

Întrucât criteriile enunțate în hotărârea Altmark sunt cumulative, nerespectarea unui singur criteriu este suficientă pentru a verifica dacă măsurile examinate conferă un avantaj selectiv. Din motive de claritate și având în vedere particularitățile acestei cauze, Comisia va analiza, în primul rând, dacă în cazul în speță este vorba într-adevăr de o întreprindere căreia i-au fost atribuite misiuni de servicii publice și care beneficiază, în această calitate, de o compensație stabilită pe baze obiective și transparente (primele două criterii Altmark) pentru a analiza apoi dacă, în mod concret, alegerea acestei întreprinderi s-a făcut în cadrul unei proceduri de atribuire sau, în lipsa acesteia, dacă la baza compensației care îi este acordată stă analiza costurilor unei întreprinderi medii bine gestionate (al patrulea criteriu Altmark).

| (255) | În decizia sa de inițiere, Comisia a constatat că DSB a fost efectiv însărcinată cu îndeplinirea misiunilor de serviciu public stabilite în mod clar și că, în consecință, primul criteriu al hotărârii Altmark a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(255)

În decizia sa de inițiere, Comisia a constatat că DSB a fost efectiv însărcinată cu îndeplinirea misiunilor de serviciu public stabilite în mod clar și că, în consecință, primul criteriu al hotărârii Altmark a fost îndeplinit.

| (256) | Deși Comisia nu și-a exprimat rezerva cu privire la acest criteriu, DKT a contestat raționamentul Comisiei, considerând că aceasta ar fi trebuit să verifice necesitatea și proporționalitatea misiunilor de serviciu public. |
| --- | --- |

(256)

Deși Comisia nu și-a exprimat rezerva cu privire la acest criteriu, DKT a contestat raționamentul Comisiei, considerând că aceasta ar fi trebuit să verifice necesitatea și proporționalitatea misiunilor de serviciu public.

| (257) | De asemenea, DKT consideră că necesitatea ar trebui analizată pentru fiecare linie în parte, iar proporționalitatea ar trebui evaluată din punct de vedere al posibilităților de rentabilitate ale fiecărei linii în cauză, având în vedere restricțiile și condițiile impuse de autoritate. Pentru a-și susține raționamentul, DKT dă exemplul liniei de cale ferată Copenhaga-Århus, inclusă în contractele de servicii publice, în condițiile în care această linie ar fi rentabilă potrivit unei analize realizate de însăși DKT. |
| --- | --- |

(257)

De asemenea, DKT consideră că necesitatea ar trebui analizată pentru fiecare linie în parte, iar proporționalitatea ar trebui evaluată din punct de vedere al posibilităților de rentabilitate ale fiecărei linii în cauză, având în vedere restricțiile și condițiile impuse de autoritate. Pentru a-și susține raționamentul, DKT dă exemplul liniei de cale ferată Copenhaga-Århus, inclusă în contractele de servicii publice, în condițiile în care această linie ar fi rentabilă potrivit unei analize realizate de însăși DKT.

| (258) | Autoritățile daneze au respins aceste argumente, precum și calculele efectuate de DKT în legătură cu linia de cale ferată Copenhaga-Århus, precizând că acestea nu sunt suficient de detaliate și nu corespund cifrelor pe care autoritățile daneze le au la dispoziție. În opinia autorităților daneze, linia respectivă ar fi, de asemenea, deficitară. |
| --- | --- |

(258)

Autoritățile daneze au respins aceste argumente, precum și calculele efectuate de DKT în legătură cu linia de cale ferată Copenhaga-Århus, precizând că acestea nu sunt suficient de detaliate și nu corespund cifrelor pe care autoritățile daneze le au la dispoziție. În opinia autorităților daneze, linia respectivă ar fi, de asemenea, deficitară.

| (259) | Comisia amintește că, în sectorul transporturilor terestre de călători, necesitatea unui serviciu de interes economic general trebuie estimată în lumina articolului 93 din TFUE și a legislației, în speță Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 până la 3 decembrie 2009, iar, după această dată, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(259)

Comisia amintește că, în sectorul transporturilor terestre de călători, necesitatea unui serviciu de interes economic general trebuie estimată în lumina articolului 93 din TFUE și a legislației, în speță Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 până la 3 decembrie 2009, iar, după această dată, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

| (260) | Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 stipulează că:
  „În vederea asigurării unor servicii de transport adecvate, care să țină seama, în special, de factorii sociali și de mediu, precum și de amenajarea teritoriului, sau în vederea oferirii unor tarife speciale anumitor categorii de călători, autoritățile competente ale statelor membre pot încheia contracte de serviciu public cu o întreprindere de transport.” |
| --- | --- |

(260)

Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 stipulează că:

„În vederea asigurării unor servicii de transport adecvate, care să țină seama, în special, de factorii sociali și de mediu, precum și de amenajarea teritoriului, sau în vederea oferirii unor tarife speciale anumitor categorii de călători, autoritățile competente ale statelor membre pot încheia contracte de serviciu public cu o întreprindere de transport.”

| (261) | Articolul 14 alineatul (1) din același regulament definește conținutul și caracteristicile contractelor de servicii publice – norme de continuitate, de regularitate, de capacitate și de calitate, prețuri și condiții stabilite. |
| --- | --- |

(261)

Articolul 14 alineatul (1) din același regulament definește conținutul și caracteristicile contractelor de servicii publice – norme de continuitate, de regularitate, de capacitate și de calitate, prețuri și condiții stabilite.

| (262) | Misiunea de serviciu public este definită la articolul 2 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, drept:
  „o cerință definită sau stabilită de către o autoritate competentă pentru a asigura servicii publice de transport de călători de interes general, pe care un operator, dacă ar ține seama de propriile sale interese comerciale, nu și le-ar asuma sau nu și le-ar asuma în aceeași măsură sau în aceleași condiții fără a fi retribuit”. |
| --- | --- |

(262)

Misiunea de serviciu public este definită la articolul 2 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, drept:

„o cerință definită sau stabilită de către o autoritate competentă pentru a asigura servicii publice de transport de călători de interes general, pe care un operator, dacă ar ține seama de propriile sale interese comerciale, nu și le-ar asuma sau nu și le-ar asuma în aceeași măsură sau în aceleași condiții fără a fi retribuit”.

| (263) | Comisia subliniază, astfel, că legislația specifică în vigoare nu limitează posibilitatea încredințării de misiuni de servicii acoperind mai multe linii pentru a institui un sistem de transport coerent, în special cu scopul de a face posibilă o anumită continuitate a transporturilor. Niciun criteriu nu a fost enunțat în privința rentabilității sau nerentabilității liniilor individuale respective. În final, această posibilitate nu mai este limitată la existența unor servicii de transport comparabile, astfel cum a susținut primul reclamant în cazul specific al rutei Copenhaga-Ystad. |
| --- | --- |

(263)

Comisia subliniază, astfel, că legislația specifică în vigoare nu limitează posibilitatea încredințării de misiuni de servicii acoperind mai multe linii pentru a institui un sistem de transport coerent, în special cu scopul de a face posibilă o anumită continuitate a transporturilor. Niciun criteriu nu a fost enunțat în privința rentabilității sau nerentabilității liniilor individuale respective. În final, această posibilitate nu mai este limitată la existența unor servicii de transport comparabile, astfel cum a susținut primul reclamant în cazul specific al rutei Copenhaga-Ystad.

| (264) | De asemenea, Comisia consideră că argumentele invocate de DKT cu privire la alte moduri de transport nu sunt relevante, deoarece legislatorul a stabilit norme diferite pentru fiecare dintre aceste moduri, care se explică în special printr-un grad diferit de deschidere a pieței spre concurență și prin caracteristici proprii diferite pentru utilizator și autoritățile publice. |
| --- | --- |

(264)

De asemenea, Comisia consideră că argumentele invocate de DKT cu privire la alte moduri de transport nu sunt relevante, deoarece legislatorul a stabilit norme diferite pentru fiecare dintre aceste moduri, care se explică în special printr-un grad diferit de deschidere a pieței spre concurență și prin caracteristici proprii diferite pentru utilizator și autoritățile publice.

| (265) | În sfârșit, faptul că un serviciu de transport deservește o linie transfrontalieră sau internațională nu este de natură a compromite posibilitatea operării acesteia în cadrul unei misiuni de serviciu public. În această privință, Comisia subliniază că și în sectoarele complet deschise concurenței (34) există servicii de interes economic general pe rutele internaționale. |
| --- | --- |

(265)

În sfârșit, faptul că un serviciu de transport deservește o linie transfrontalieră sau internațională nu este de natură a compromite posibilitatea operării acesteia în cadrul unei misiuni de serviciu public. În această privință, Comisia subliniază că și în sectoarele complet deschise concurenței (34) există servicii de interes economic general pe rutele internaționale.

| (266) | De aceea, Comisia consideră că Danemarca nu comite nicio eroare vădită de evaluare dacă include într-un contract de servicii publice una sau mai multe linii rentabile, în măsura în care aceste linii se încadrează într-un sistem de transport coerent, fără a afecta existența unor astfel de linii, ceea ce Danemarca dezminte în cazul de față. De asemenea, Comisia observă că dacă o linie din acest sistem ar trebui să fie rentabilă, aceste venituri trebuie avute în vedere în calculul global al cheltuielilor și veniturilor aferente serviciilor respective și pentru stabilirea nivelului compensațiilor. De aici reiese că rezultatele unei linii rentabile ar conduce, în final, la diminuarea proporțională a compensației financiare necesare exploatării altor linii nerentabile din acest sistem. În absența unor reglementări contrare precise, statul membru este liber să aprecieze dimensiunea misiunii de serviciu public pe care dorește să o încredințeze unei întreprinderi în vederea instituirii unui sistem de transport adecvat. |
| --- | --- |

(266)

De aceea, Comisia consideră că Danemarca nu comite nicio eroare vădită de evaluare dacă include într-un contract de servicii publice una sau mai multe linii rentabile, în măsura în care aceste linii se încadrează într-un sistem de transport coerent, fără a afecta existența unor astfel de linii, ceea ce Danemarca dezminte în cazul de față. De asemenea, Comisia observă că dacă o linie din acest sistem ar trebui să fie rentabilă, aceste venituri trebuie avute în vedere în calculul global al cheltuielilor și veniturilor aferente serviciilor respective și pentru stabilirea nivelului compensațiilor. De aici reiese că rezultatele unei linii rentabile ar conduce, în final, la diminuarea proporțională a compensației financiare necesare exploatării altor linii nerentabile din acest sistem. În absența unor reglementări contrare precise, statul membru este liber să aprecieze dimensiunea misiunii de serviciu public pe care dorește să o încredințeze unei întreprinderi în vederea instituirii unui sistem de transport adecvat.

| (267) | Comisia consideră că evaluările anterioare sunt susținute de jurisprudența constantă, potrivit căreia:
  „În ceea ce privește competența de a determina natura și sfera de aplicare a unei misiuni SIEG în sensul tratatului, precum și gradul de control pe care instituțiile comunitare trebuie să îl exercite în acest context, din jurisprudența Tribunalului reiese [...] că statele membre au o mare libertate de apreciere în privința definirii SIEG și că definirea acestor servicii de către un stat membru nu poate fi adusă din nou în discuție de Comisie decât în cazul unei erori evidente.” (35). |
| --- | --- |

(267)

Comisia consideră că evaluările anterioare sunt susținute de jurisprudența constantă, potrivit căreia:

„În ceea ce privește competența de a determina natura și sfera de aplicare a unei misiuni SIEG în sensul tratatului, precum și gradul de control pe care instituțiile comunitare trebuie să îl exercite în acest context, din jurisprudența Tribunalului reiese [...] că statele membre au o mare libertate de apreciere în privința definirii SIEG și că definirea acestor servicii de către un stat membru nu poate fi adusă din nou în discuție de Comisie decât în cazul unei erori evidente.” (35).

| (268) | Din aceste motive, rolul Comisiei se limitează la verificarea măsurii în care statul danez nu a comis o eroare vădită de apreciere în stabilirea dimensiunii misiunilor de serviciu public prevăzute în contractele respective. |
| --- | --- |

(268)

Din aceste motive, rolul Comisiei se limitează la verificarea măsurii în care statul danez nu a comis o eroare vădită de apreciere în stabilirea dimensiunii misiunilor de serviciu public prevăzute în contractele respective.

| (269) | În consecință, Comisia susține că din temeiul juridic de drept național al contractului, respectiv legea daneză privind transportul feroviar, reiese că DSB este responsabilă pentru îndeplinirea unui serviciu public în baza contractelor negociate cu Ministerul danez al Transporturilor. De asemenea, Comisia amintește că aceste contracte prezintă detaliat obligațiile DSB în ceea ce privește liniile deservite, punctualitatea, calitatea și frecvența serviciilor de transport feroviar oferite, pentru o perioadă determinată (contractele fiind încheiate pentru perioadele 2000-2004 și, respectiv, 2005-2014). |
| --- | --- |

(269)

În consecință, Comisia susține că din temeiul juridic de drept național al contractului, respectiv legea daneză privind transportul feroviar, reiese că DSB este responsabilă pentru îndeplinirea unui serviciu public în baza contractelor negociate cu Ministerul danez al Transporturilor. De asemenea, Comisia amintește că aceste contracte prezintă detaliat obligațiile DSB în ceea ce privește liniile deservite, punctualitatea, calitatea și frecvența serviciilor de transport feroviar oferite, pentru o perioadă determinată (contractele fiind încheiate pentru perioadele 2000-2004 și, respectiv, 2005-2014).

| (270) | Comisia remarcă faptul că Danemarca a demonstrat că obiectivul contractelor de servicii publice în cauză l-a reprezentat instituirea unui sistem de transport coerent și de anvergură, care să asigure călătorilor un serviciu de calitate și să răspundă obiectivelor de deservire a teritoriului. |
| --- | --- |

(270)

Comisia remarcă faptul că Danemarca a demonstrat că obiectivul contractelor de servicii publice în cauză l-a reprezentat instituirea unui sistem de transport coerent și de anvergură, care să asigure călătorilor un serviciu de calitate și să răspundă obiectivelor de deservire a teritoriului.

| (271) | În ceea ce privește cazul special al rutei Copenhaga-Ystad, Comisia observă că autoritățile daneze au adus clarificări și în ceea ce privește circumstanțele și diferitele etape care au condus la includerea acestei rute în sistemul de transport acoperit de contractele de servicii publice. Astfel, autoritățile daneze au explicat modul în care această linie a fost exploatată succesiv în regim de „trafic liber” până în 2002, apoi în regim de „trafic de serviciu public”, însă fără compensație suplimentară până la 31 decembrie 2004, ca, în final, să fie inclusă în contractul de servicii publice pentru perioada 2005-2014 (a se vedea, în acest sens, considerentul 122). Comisia arată că această linie a fost deficitară atât timp cât a fost operată în regim de „trafic liber” și că, până în 2005, nu au fost alocate resurse de la stat pentru exploatarea acestei linii. |
| --- | --- |

(271)

În ceea ce privește cazul special al rutei Copenhaga-Ystad, Comisia observă că autoritățile daneze au adus clarificări și în ceea ce privește circumstanțele și diferitele etape care au condus la includerea acestei rute în sistemul de transport acoperit de contractele de servicii publice. Astfel, autoritățile daneze au explicat modul în care această linie a fost exploatată succesiv în regim de „trafic liber” până în 2002, apoi în regim de „trafic de serviciu public”, însă fără compensație suplimentară până la 31 decembrie 2004, ca, în final, să fie inclusă în contractul de servicii publice pentru perioada 2005-2014 (a se vedea, în acest sens, considerentul 122). Comisia arată că această linie a fost deficitară atât timp cât a fost operată în regim de „trafic liber” și că, până în 2005, nu au fost alocate resurse de la stat pentru exploatarea acestei linii.

| (272) | De asemenea, Comisia ia notă de faptul că obiectivul invocat de autoritățile daneze de a lega insula Bornholm nu doar de Copenhaga, ci și de restul teritoriului danez – după cum atestă oferta de preț care încurajează în mod special legăturile între peninsula Iutlanda și insula Bornholm (DSB Orange). În plus, autoritățile daneze au considerat că existența unui serviciu feroviar ține cont de anumite preocupări specifice pe care serviciul existent de transport cu autobuzul nu le poate îndeplini, cum ar fi deservirea orașelor suedeze vecine pe parcursul feroviar, cu trei stații în orașele suedeze Fosieby (Malmö), Svedala și Skurup. De asemenea, acest serviciu răspunde dorinței de lărgire a posibilităților de acces pe insula Bornholm. După cum s-a arătat la considerentul 263, Comisia subliniază că faptul că această linie traversează și are stații într-un alt stat membru nu este de natură să repună în discuție existența unei misiuni de serviciu public sau a unui SIEG. În această privință, este necesar, în special, să se aibă în vedere interesul pe care cetățenii danezi pot manifesta față de un mijloc mai bun de deservire a orașelor suedeze respective. |
| --- | --- |

(272)

De asemenea, Comisia ia notă de faptul că obiectivul invocat de autoritățile daneze de a lega insula Bornholm nu doar de Copenhaga, ci și de restul teritoriului danez – după cum atestă oferta de preț care încurajează în mod special legăturile între peninsula Iutlanda și insula Bornholm (DSB Orange). În plus, autoritățile daneze au considerat că existența unui serviciu feroviar ține cont de anumite preocupări specifice pe care serviciul existent de transport cu autobuzul nu le poate îndeplini, cum ar fi deservirea orașelor suedeze vecine pe parcursul feroviar, cu trei stații în orașele suedeze Fosieby (Malmö), Svedala și Skurup. De asemenea, acest serviciu răspunde dorinței de lărgire a posibilităților de acces pe insula Bornholm. După cum s-a arătat la considerentul 263, Comisia subliniază că faptul că această linie traversează și are stații într-un alt stat membru nu este de natură să repună în discuție existența unei misiuni de serviciu public sau a unui SIEG. În această privință, este necesar, în special, să se aibă în vedere interesul pe care cetățenii danezi pot manifesta față de un mijloc mai bun de deservire a orașelor suedeze respective.

| (273) | Aceste elemente vin în completarea celor prezentate în decizia de inițiere și susțin constatarea Comisiei că guvernul danez nu a comis o eroare vădită de apreciere prin includerea liniei Copenhaga-Ystad în regimul contractelor de servicii publice. |
| --- | --- |

(273)

Aceste elemente vin în completarea celor prezentate în decizia de inițiere și susțin constatarea Comisiei că guvernul danez nu a comis o eroare vădită de apreciere prin includerea liniei Copenhaga-Ystad în regimul contractelor de servicii publice.

| (274) | În general, Comisia confirmă concluzia sa inițială și consideră că primul criteriu enunțat de Curte prin Hotărârea Altmark este îndeplinit. |
| --- | --- |

(274)

În general, Comisia confirmă concluzia sa inițială și consideră că primul criteriu enunțat de Curte prin Hotărârea Altmark este îndeplinit.

| (275) | În decizia de inițiere, Comisia a arătat că nivelul compensațiilor acordate DSB pentru satisfacerea cerințelor de serviciu public impuse a fost determinat pe baza unui buget estimativ pe zece ani. La acel moment, Comisia nu dispunea decât de bugetul pentru perioada 1999-2008. Astfel, Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește perioada 2009-2014, acoperită de asemenea, de contractele de servicii publice. |
| --- | --- |

(275)

În decizia de inițiere, Comisia a arătat că nivelul compensațiilor acordate DSB pentru satisfacerea cerințelor de serviciu public impuse a fost determinat pe baza unui buget estimativ pe zece ani. La acel moment, Comisia nu dispunea decât de bugetul pentru perioada 1999-2008. Astfel, Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește perioada 2009-2014, acoperită de asemenea, de contractele de servicii publice.

| (276) | În observațiile lor, autoritățile daneze au stabilit parametrii aplicabili acestei a doua perioade, transmițând Comisiei bugetul pe zece ani pentru perioada 2005-2014, elaborat în funcție de perspectivele de dezvoltare operațională a DSB pentru această perioadă. Astfel, autoritățile daneze au confirmat că respectivele compensații prevăzute pentru fiecare dintre contractele de servicii publice au la bază un buget estimativ pe zece ani. |
| --- | --- |

(276)

În observațiile lor, autoritățile daneze au stabilit parametrii aplicabili acestei a doua perioade, transmițând Comisiei bugetul pe zece ani pentru perioada 2005-2014, elaborat în funcție de perspectivele de dezvoltare operațională a DSB pentru această perioadă. Astfel, autoritățile daneze au confirmat că respectivele compensații prevăzute pentru fiecare dintre contractele de servicii publice au la bază un buget estimativ pe zece ani.

| (277) | Cu toate acestea, DKT a contestat faptul că aceste bugete estimative pot răspunde cerințelor stabilite în Hotărârea Altmark, considerând că ele nu reflectă în mod suficient de detaliat parametrii respectivi și că respectivele compensații ar fi trebuit să aibă la bază o analiză a costurilor pentru fiecare linie în parte. |
| --- | --- |

(277)

Cu toate acestea, DKT a contestat faptul că aceste bugete estimative pot răspunde cerințelor stabilite în Hotărârea Altmark, considerând că ele nu reflectă în mod suficient de detaliat parametrii respectivi și că respectivele compensații ar fi trebuit să aibă la bază o analiză a costurilor pentru fiecare linie în parte.

| (278) | Primul buget, pentru perioada 1999-2008, a fost stabilit pe baza unei analize economice prospective detaliate a DSB. Acesta a fost conceput ca fundament pentru elaborarea legii prin care DSB se constituie ca întreprindere independentă (a se vedea considerentul 8). Ulterior a fost actualizat în primăvara anului 1999 și prezentat Comisiei de finanțe a Parlamentului danez și aprobat în contextul adoptării Legii nr. 249 din 11 iunie 1999. |
| --- | --- |

(278)

Primul buget, pentru perioada 1999-2008, a fost stabilit pe baza unei analize economice prospective detaliate a DSB. Acesta a fost conceput ca fundament pentru elaborarea legii prin care DSB se constituie ca întreprindere independentă (a se vedea considerentul 8). Ulterior a fost actualizat în primăvara anului 1999 și prezentat Comisiei de finanțe a Parlamentului danez și aprobat în contextul adoptării Legii nr. 249 din 11 iunie 1999.

| (279) | Bugetul a fost fundamentat, în special, pe următoarele ipoteze:






  — | o creștere a prețului biletelor corespunzătoare inflației (indicele prețurilor nete); |
| --- | --- | --- |

(279)

Bugetul a fost fundamentat, în special, pe următoarele ipoteze:

—

o creștere a prețului biletelor corespunzătoare inflației (indicele prețurilor nete);

| — | o creștere medie a productivității de 2 % pe an; |
| --- | --- |

—

o creștere medie a productivității de 2 % pe an;

| — | o rată a dobânzii anuale de 5 %; |
| --- | --- |

—

o rată a dobânzii anuale de 5 %;

| — | o rentabilitate a capitalurilor proprii după impozitare de 6 %; |
| --- | --- |

—

o rentabilitate a capitalurilor proprii după impozitare de 6 %;

| — | realizarea de investiții în material rulant, de aproximativ 10 miliarde DKK; |
| --- | --- |

—

realizarea de investiții în material rulant, de aproximativ 10 miliarde DKK;

| — | niveluri ale producției (trenuri-km) și vânzărilor (călători-km) precizate în mai multe tabele, plecând de la nivelul anului 1999: 41 de milioane de trenuri-km și 4 023 miliarde de călători-km pentru transportul regional, intercity și internațional și, respectiv, 15,6 milioane de trenuri-km și 1 208 miliarde de călători-km pentru transport suburban. |
| --- | --- |

—

niveluri ale producției (trenuri-km) și vânzărilor (călători-km) precizate în mai multe tabele, plecând de la nivelul anului 1999: 41 de milioane de trenuri-km și 4 023 miliarde de călători-km pentru transportul regional, intercity și internațional și, respectiv, 15,6 milioane de trenuri-km și 1 208 miliarde de călători-km pentru transport suburban.

| (280) | Autoritățile daneze au precizat că al doilea buget estimativ pe zece ani pentru perioada 2005-2014 a fost realizat pe baza datelor și a ipotezelor următoare:






  — | o rată a inflației anuale generale de 2,5 %; |
| --- | --- | --- |

(280)

Autoritățile daneze au precizat că al doilea buget estimativ pe zece ani pentru perioada 2005-2014 a fost realizat pe baza datelor și a ipotezelor următoare:

—

o rată a inflației anuale generale de 2,5 %;

| — | o creștere a prețului biletelor cu 2,5 % corespunzătoare inflației; |
| --- | --- |

—

o creștere a prețului biletelor cu 2,5 % corespunzătoare inflației;

| — | o creștere medie a productivității de 2,5 % pe an; |
| --- | --- |

—

o creștere medie a productivității de 2,5 % pe an;

| — | o rată a dobânzii anuale de 5,15 %; |
| --- | --- |

—

o rată a dobânzii anuale de 5,15 %;

| — | o rentabilitate a capitalurilor proprii după impozitare de 6 %; |
| --- | --- |

—

o rentabilitate a capitalurilor proprii după impozitare de 6 %;

| — | realizarea de investiții în material rulant, de aproximativ 10 miliarde DKK; |
| --- | --- |

—

realizarea de investiții în material rulant, de aproximativ 10 miliarde DKK;

| — | o creștere de aproximativ 20 % a numărului de kilometri parcurși; |
| --- | --- |

—

o creștere de aproximativ 20 % a numărului de kilometri parcurși;

| — | o creștere de aproximativ 20 % a numărului de călători; |
| --- | --- |

—

o creștere de aproximativ 20 % a numărului de călători;

| — | scutirea de la plata impozitului pe salariu pentru personalul DSB. |
| --- | --- |

—

scutirea de la plata impozitului pe salariu pentru personalul DSB.

| (281) | Pe baza acestor elemente, Comisia consideră că bugetele au la bază date și ipoteze rezonabile și suficient detaliate pentru a stabili parametrii de calcul al compensațiilor. În plus, Comisia observă că ajustările au fost efectuate pentru a ține seama de revizuirea nivelului redevențelor în 2003 și că toți acești parametri au fost enunțați de Ministerul danez al Transporturilor în legislația relevantă (36). Pe de altă parte, Comisia constată că plățile contractuale au fost stabilite în prealabil întrucât cuantumul acestora a fost specificat în contracte, pentru fiecare an, pentru întreaga perioadă contractuală. |
| --- | --- |

(281)

Pe baza acestor elemente, Comisia consideră că bugetele au la bază date și ipoteze rezonabile și suficient detaliate pentru a stabili parametrii de calcul al compensațiilor. În plus, Comisia observă că ajustările au fost efectuate pentru a ține seama de revizuirea nivelului redevențelor în 2003 și că toți acești parametri au fost enunțați de Ministerul danez al Transporturilor în legislația relevantă (36). Pe de altă parte, Comisia constată că plățile contractuale au fost stabilite în prealabil întrucât cuantumul acestora a fost specificat în contracte, pentru fiecare an, pentru întreaga perioadă contractuală.

| (282) | După cum s-a arătat anterior, Comisia apreciază că, în cadrul contractelor de servicii publice care prevăd un sistem de transporturi alcătuit din mai multe linii interdependente, statul membru nu trebuie neapărat să fixeze cuantumul compensațiilor pentru fiecare linie în parte. Al doilea criteriu din Hotărârea Altmark impune statului membru să definească în prealabil, în mod transparent și obiectiv, parametrii care permit stabilirea valorii globale a plăților în vederea compensării tuturor obligațiilor care rezultă din contract. |
| --- | --- |

(282)

După cum s-a arătat anterior, Comisia apreciază că, în cadrul contractelor de servicii publice care prevăd un sistem de transporturi alcătuit din mai multe linii interdependente, statul membru nu trebuie neapărat să fixeze cuantumul compensațiilor pentru fiecare linie în parte. Al doilea criteriu din Hotărârea Altmark impune statului membru să definească în prealabil, în mod transparent și obiectiv, parametrii care permit stabilirea valorii globale a plăților în vederea compensării tuturor obligațiilor care rezultă din contract.

| (283) | Din aceste motive, Comisia poate constata că plățile contractuale au fost calculate pe baza parametrilor stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent, și că al doilea criteriu din Hotărârea Altmark este, de asemenea, îndeplinit. |
| --- | --- |

(283)

Din aceste motive, Comisia poate constata că plățile contractuale au fost calculate pe baza parametrilor stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent, și că al doilea criteriu din Hotărârea Altmark este, de asemenea, îndeplinit.

| (284) | Contractul de servicii publice nu a făcut obiectul unei cereri de oferte. Prin urmare, este necesar să se stabilească dacă valoarea compensației a fost stabilită pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere medie bine administrată și dotată cu mijloacele de transport adecvate îndeplinirii misiunilor de serviciu public impuse le-ar fi suportat pentru îndeplinirea acestor misiuni, ținând cont de veniturile aferente, precum și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor misiuni. |
| --- | --- |

(284)

Contractul de servicii publice nu a făcut obiectul unei cereri de oferte. Prin urmare, este necesar să se stabilească dacă valoarea compensației a fost stabilită pe baza unei analize a costurilor pe care o întreprindere medie bine administrată și dotată cu mijloacele de transport adecvate îndeplinirii misiunilor de serviciu public impuse le-ar fi suportat pentru îndeplinirea acestor misiuni, ținând cont de veniturile aferente, precum și de un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor misiuni.

| (285) | Autoritățile daneze consideră că acest criteriu este îndeplinit și au transmis observații pentru a înlătura rezervele Comisiei în ceea ce privește metodologia utilizată pentru stabilirea cuantumului plăților contractuale și al compensației globale pentru misiunile de servicii publice. |
| --- | --- |

(285)

Autoritățile daneze consideră că acest criteriu este îndeplinit și au transmis observații pentru a înlătura rezervele Comisiei în ceea ce privește metodologia utilizată pentru stabilirea cuantumului plăților contractuale și al compensației globale pentru misiunile de servicii publice.

| (286) | Astfel, autoritățile daneze au scos în evidență faptul că înființarea DSB ca întreprindere independentă de stat a fost însoțită de o analiză economică aprofundată (raportul Bernstein) și de măsuri vizând creșterea eficienței și a productivității întreprinderii. De asemenea, obiectivele privind creșterea eficienței au fost incluse în bugetele pe zece ani, pe baza cărora s-au calculat plățile contractuale. Autoritățile daneze subliniază faptul că obiectivul legat de o rentabilitate a capitalurilor proprii de 6 % constituie un profit rezonabil. În opinia autorităților daneze, abordarea utilizată pentru stabilirea cuantumului compensațiilor se bazează pe o evaluare generală a datelor disponibile și pe o anticipare a creșterii eficienței, conform principiilor economiei de piață. |
| --- | --- |

(286)

Astfel, autoritățile daneze au scos în evidență faptul că înființarea DSB ca întreprindere independentă de stat a fost însoțită de o analiză economică aprofundată (raportul Bernstein) și de măsuri vizând creșterea eficienței și a productivității întreprinderii. De asemenea, obiectivele privind creșterea eficienței au fost incluse în bugetele pe zece ani, pe baza cărora s-au calculat plățile contractuale. Autoritățile daneze subliniază faptul că obiectivul legat de o rentabilitate a capitalurilor proprii de 6 % constituie un profit rezonabil. În opinia autorităților daneze, abordarea utilizată pentru stabilirea cuantumului compensațiilor se bazează pe o evaluare generală a datelor disponibile și pe o anticipare a creșterii eficienței, conform principiilor economiei de piață.

| (287) | Pe de altă parte, autoritățile daneze au prezentat inițial elemente de comparație (raporturi) cu alte întreprindere feroviare. Observațiile transmise de Danemarca în cadrul procedurii subliniază, în schimb, dificultățile de comparare a performanțelor financiare ale operatorilor feroviari, naționali sau europeni. Aceste dificultăți trebuie să țină cont de caracteristicile proprii acestor întreprinderi și piețelor respective, precum și de imposibilitatea comparării datelor contabile și financiare, în special în sectorul feroviar. |
| --- | --- |

(287)

Pe de altă parte, autoritățile daneze au prezentat inițial elemente de comparație (raporturi) cu alte întreprindere feroviare. Observațiile transmise de Danemarca în cadrul procedurii subliniază, în schimb, dificultățile de comparare a performanțelor financiare ale operatorilor feroviari, naționali sau europeni. Aceste dificultăți trebuie să țină cont de caracteristicile proprii acestor întreprinderi și piețelor respective, precum și de imposibilitatea comparării datelor contabile și financiare, în special în sectorul feroviar.

| (288) | În plus, DKT a făcut observația că o filială a DSB a fost în măsură să participe la cereri de oferte, propunând servicii la costuri reduse față de cele pe care DSB s-a angajat să le practice în cadrul contractelor de servicii publice. Autoritățile daneze au insistat asupra faptului că DSB și filiala DSB First nu pot fi comparate, întrucât cele două societăți prezintă caracteristici și structuri de costuri diferite (personal, material, practici comerciale). |
| --- | --- |

(288)

În plus, DKT a făcut observația că o filială a DSB a fost în măsură să participe la cereri de oferte, propunând servicii la costuri reduse față de cele pe care DSB s-a angajat să le practice în cadrul contractelor de servicii publice. Autoritățile daneze au insistat asupra faptului că DSB și filiala DSB First nu pot fi comparate, întrucât cele două societăți prezintă caracteristici și structuri de costuri diferite (personal, material, practici comerciale).

| (289) | Comisia recunoaște faptul că Ministerul danez al Transporturilor a luat măsuri – studii financiare și măsuri structurale de restructurare – în vederea constituirii DSB ca o întreprindere independentă eficace. De asemenea, Comisia remarcă obiectivele cuantificate în materie de rentabilitate a capitalurilor proprii și de creștere a productivității. |
| --- | --- |

(289)

Comisia recunoaște faptul că Ministerul danez al Transporturilor a luat măsuri – studii financiare și măsuri structurale de restructurare – în vederea constituirii DSB ca o întreprindere independentă eficace. De asemenea, Comisia remarcă obiectivele cuantificate în materie de rentabilitate a capitalurilor proprii și de creștere a productivității.

| (290) | Cu toate acestea, Comisia constată, de asemenea, slaba comparabilitate a întreprinderilor din sector, acceptată atât de autoritățile daneze, cât și de DKT, ceea ce nu permite raportarea indicatorilor de performanță ai DSB la cei al altor operatori. |
| --- | --- |

(290)

Cu toate acestea, Comisia constată, de asemenea, slaba comparabilitate a întreprinderilor din sector, acceptată atât de autoritățile daneze, cât și de DKT, ceea ce nu permite raportarea indicatorilor de performanță ai DSB la cei al altor operatori.

| (291) | În plus, Comisia consideră că exemplul menționat referitor la performanțele filialei DSB First pare să indice că ar fi existat posibilitatea ca DSB să realizeze, pe termen lung, o creștere a productivității prin aplicarea tuturor sau a unor măsuri puse în practică de DSB First în vederea reducerii costurilor. |
| --- | --- |

(291)

În plus, Comisia consideră că exemplul menționat referitor la performanțele filialei DSB First pare să indice că ar fi existat posibilitatea ca DSB să realizeze, pe termen lung, o creștere a productivității prin aplicarea tuturor sau a unor măsuri puse în practică de DSB First în vederea reducerii costurilor.

| (292) | Prin urmare, Comisia nu este în măsură să constate cu certitudine că respectiva compensație acordată DSB a fost stabilită efectiv pe baza unei analize a costurilor reale ale unei întreprinderi medii bine administrate și dotate cu mijloacele de transport adecvate. |
| --- | --- |

(292)

Prin urmare, Comisia nu este în măsură să constate cu certitudine că respectiva compensație acordată DSB a fost stabilită efectiv pe baza unei analize a costurilor reale ale unei întreprinderi medii bine administrate și dotate cu mijloacele de transport adecvate.

| (293) | În aceste condiții, Comisia constată că cel de al patrulea criteriu din Hotărârea Altmark nu este îndeplinit. |
| --- | --- |

(293)

În aceste condiții, Comisia constată că cel de al patrulea criteriu din Hotărârea Altmark nu este îndeplinit.

| (294) | Întrucât criteriile definite de Curte în Hotărârea Altmark trebuie apreciate cumulativ, nu este necesară examinarea celui de al treilea criteriu și verificarea, în acest stadiu al raționamentului, a inexistenței supracompensării. În consecință, Comisia consideră că respectiva compensație a putut conferi un avantaj economic grupului DSB. |
| --- | --- |

(294)

Întrucât criteriile definite de Curte în Hotărârea Altmark trebuie apreciate cumulativ, nu este necesară examinarea celui de al treilea criteriu și verificarea, în acest stadiu al raționamentului, a inexistenței supracompensării. În consecință, Comisia consideră că respectiva compensație a putut conferi un avantaj economic grupului DSB.

8.2.4.   DENATURAREA CONCURENțEI șI AFECTAREA SCHIMBURILOR COMERCIALE DINTRE STATELE MEMBRE

| (295) | Avantajul economic se acordă unei întreprinderi de transport care își desfășoară activitatea în sectorul transporturilor feroviare din Danemarca, dar și în țările vecine. În Danemarca, piețele de transport feroviar de călători sunt deschise concurenței. În consecință, sprijinul financiar denaturează sau amenință să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(295)

Avantajul economic se acordă unei întreprinderi de transport care își desfășoară activitatea în sectorul transporturilor feroviare din Danemarca, dar și în țările vecine. În Danemarca, piețele de transport feroviar de călători sunt deschise concurenței. În consecință, sprijinul financiar denaturează sau amenință să denatureze concurența.

| (296) | Conform observației Curții în Hotărârea Altmark, mai multe state membre, printre care și țări vecine cu Danemarca, precum Suedia și Germania, și-au deschis piețele naționale. Operatorii istorici din aceste țări, dar și noii intrați pe piață desfășoară activități în mai multe state membre ale Comunității. În consecință, ajutorul acordat unei întreprinderi feroviare daneze riscă să afecteze schimburile dintre statele membre care au creat deja un mediu concurențial pentru transportul feroviar de călători sau ale căror întreprinderi sunt prezente pe piețele naționale deschise concurenței. |
| --- | --- |

(296)

Conform observației Curții în Hotărârea Altmark, mai multe state membre, printre care și țări vecine cu Danemarca, precum Suedia și Germania, și-au deschis piețele naționale. Operatorii istorici din aceste țări, dar și noii intrați pe piață desfășoară activități în mai multe state membre ale Comunității. În consecință, ajutorul acordat unei întreprinderi feroviare daneze riscă să afecteze schimburile dintre statele membre care au creat deja un mediu concurențial pentru transportul feroviar de călători sau ale căror întreprinderi sunt prezente pe piețele naționale deschise concurenței.

| (297) | Pe de altă parte, trebuie să se țină cont de concurența între diferitele moduri de transport, de exemplu transportul de călători cu autobuzul. |
| --- | --- |

(297)

Pe de altă parte, trebuie să se țină cont de concurența între diferitele moduri de transport, de exemplu transportul de călători cu autobuzul.

| (298) | În consecință, măsurile de sprijin respective riscă să afecteze schimburile dintre statele membre. |
| --- | --- |

(298)

În consecință, măsurile de sprijin respective riscă să afecteze schimburile dintre statele membre.

| (299) | În concluzie, Comisia consideră că respectivele compensații de serviciu public constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(299)

În concluzie, Comisia consideră că respectivele compensații de serviciu public constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

8.3.   COMPATIBILITATEA CU PIAȚA INTERNĂ

8.3.1.   TEMEIUL JURIDIC DE COMPATIBILITATE CU TFUE

| (300) | Articolul 93 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene stipulează condițiile de compatibilitate ale ajutoarelor „care răspund necesităților de coordonare a transporturilor sau care constituie compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public”. Acest articol este un lex specialis în comparație cu articolul 106 alineatul (2) (37) și articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(300)

Articolul 93 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene stipulează condițiile de compatibilitate ale ajutoarelor „care răspund necesităților de coordonare a transporturilor sau care constituie compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public”. Acest articol este un lex specialis în comparație cu articolul 106 alineatul (2) (37) și articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE.

| (301) | Potrivit Curții, Regulamentele (CEE) nr. 1191/69 și (CEE) nr. 1107/70 din 4 iunie 1970 privind ajutoarele acordate în domeniul transportului feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare (38) pun în aplicare, în mod exhaustiv, articolul 93 din TFUE, care nu mai poate fi astfel aplicat în mod direct (39). |
| --- | --- |

(301)

Potrivit Curții, Regulamentele (CEE) nr. 1191/69 și (CEE) nr. 1107/70 din 4 iunie 1970 privind ajutoarele acordate în domeniul transportului feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare (38) pun în aplicare, în mod exhaustiv, articolul 93 din TFUE, care nu mai poate fi astfel aplicat în mod direct (39).

| (302) | În decizia sa de inițiere, Comisia a ajuns la concluzia că respectivele compensații nu pot fi considerate compatibile cu piața internă în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 1107/70. |
| --- | --- |

(302)

În decizia sa de inițiere, Comisia a ajuns la concluzia că respectivele compensații nu pot fi considerate compatibile cu piața internă în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 1107/70.

| (303) | În aceeași decizie, Comisia consideră că respectivele contracte încheiate între guvernul danez și societatea Danske Statsbaner constituie contracte de servicii publice în sensul articolului 14 din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69, iar compatibilitatea ajutoarelor respective trebuie examinată în temeiul acestui regulament. |
| --- | --- |

(303)

În aceeași decizie, Comisia consideră că respectivele contracte încheiate între guvernul danez și societatea Danske Statsbaner constituie contracte de servicii publice în sensul articolului 14 din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69, iar compatibilitatea ajutoarelor respective trebuie examinată în temeiul acestui regulament.

| (304) | Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că, la 3 decembrie 2009, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători a intrat în vigoare, abrogând totodată Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și Regulamentul (CEE) nr. 1107/70. Comisia consideră că, ulterior acestei date, analiza compatibilității trebuie să se facă pe baza Regulamentului (CE) nr. 1370/2007, întrucât este vorba de legislația aplicabilă la data adoptării deciziei de către Comisie. |
| --- | --- |

(304)

Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că, la 3 decembrie 2009, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători a intrat în vigoare, abrogând totodată Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 și Regulamentul (CEE) nr. 1107/70. Comisia consideră că, ulterior acestei date, analiza compatibilității trebuie să se facă pe baza Regulamentului (CE) nr. 1370/2007, întrucât este vorba de legislația aplicabilă la data adoptării deciziei de către Comisie.

| (305) | În această privință, Comisia observă că autoritățile daneze nu au formulat observații referitoare la modificarea acestui temei juridic. În schimb, DSB și DKT au prezentat argumente potrivit cărora Comisia ar trebui să-și mențină evaluarea pe baza reglementărilor în vigoare la momentul încheierii contractelor. |
| --- | --- |

(305)

În această privință, Comisia observă că autoritățile daneze nu au formulat observații referitoare la modificarea acestui temei juridic. În schimb, DSB și DKT au prezentat argumente potrivit cărora Comisia ar trebui să-și mențină evaluarea pe baza reglementărilor în vigoare la momentul încheierii contractelor.

| (306) | După examinarea argumentelor prezentate de DSB și DKT, Comisia consideră, totuși, că aceste argumente nu sunt de natură să readucă în discuție abordarea sa în ceea ce privește aplicarea ratione temporis a normelor UE privind ajutoarele de stat, ceea ce o determină să considere că trebuie să își întemeieze raționamentul pe dreptul aplicabil la data adoptării deciziei. Comisia consideră că, din motivele prezentate în cele ce urmează, contractele de servicii publice ar trebui evaluate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(306)

După examinarea argumentelor prezentate de DSB și DKT, Comisia consideră, totuși, că aceste argumente nu sunt de natură să readucă în discuție abordarea sa în ceea ce privește aplicarea ratione temporis a normelor UE privind ajutoarele de stat, ceea ce o determină să considere că trebuie să își întemeieze raționamentul pe dreptul aplicabil la data adoptării deciziei. Comisia consideră că, din motivele prezentate în cele ce urmează, contractele de servicii publice ar trebui evaluate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007.

| (307) | În primul rând, Comisia constată faptul că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 cuprinde dispoziții legate de modalitățile privind intrarea sa în vigoare și de aplicare ratione temporis. Conform articolului 12, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 a intrat în vigoare la 3 decembrie 2009. În temeiul articolului 10 alineatul (1), Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 este, la rândul său, abrogat începând cu această dată. Prin urmare, Comisia nu își poate baza evaluarea pe Regulamentul (CEE) nr. 1191/69, care nu mai este în vigoare la data adoptării deciziei, ci pe Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(307)

În primul rând, Comisia constată faptul că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 cuprinde dispoziții legate de modalitățile privind intrarea sa în vigoare și de aplicare ratione temporis. Conform articolului 12, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 a intrat în vigoare la 3 decembrie 2009. În temeiul articolului 10 alineatul (1), Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 este, la rândul său, abrogat începând cu această dată. Prin urmare, Comisia nu își poate baza evaluarea pe Regulamentul (CEE) nr. 1191/69, care nu mai este în vigoare la data adoptării deciziei, ci pe Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

| (308) | În al doilea rând, Comisia constată că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu conține nicio dispoziție care să prevadă că acesta nu ar fi aplicabil contractelor de servicii publice încheiate înaintea intrării sale în vigoare. Astfel, articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 conține norme tranzitorii pentru contractele încheiate înaintea intrării sale în vigoare. Această dispoziție constituie, de fapt, o derogare de la aplicarea articolului 8 alineatul (2) din regulament care se referă la respectarea normelor de atribuire a contractelor, definite la articolul 5. Trebuie remarcat, însă, faptul că aceste dispoziții tranzitorii excepționale privind atribuirea contractelor nu ar fi fost necesare în cazul în care contractele de servicii publice încheiate înainte de intrarea în vigoare a regulamentului ar fi fost excluse din domeniul său de aplicare. În schimb, articolul 8 confirmă că celelalte dispoziții ale regulamentului se aplică acestor contracte. |
| --- | --- |

(308)

În al doilea rând, Comisia constată că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu conține nicio dispoziție care să prevadă că acesta nu ar fi aplicabil contractelor de servicii publice încheiate înaintea intrării sale în vigoare. Astfel, articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 conține norme tranzitorii pentru contractele încheiate înaintea intrării sale în vigoare. Această dispoziție constituie, de fapt, o derogare de la aplicarea articolului 8 alineatul (2) din regulament care se referă la respectarea normelor de atribuire a contractelor, definite la articolul 5. Trebuie remarcat, însă, faptul că aceste dispoziții tranzitorii excepționale privind atribuirea contractelor nu ar fi fost necesare în cazul în care contractele de servicii publice încheiate înainte de intrarea în vigoare a regulamentului ar fi fost excluse din domeniul său de aplicare. În schimb, articolul 8 confirmă că celelalte dispoziții ale regulamentului se aplică acestor contracte.

| (309) | În al treilea rând, Comisia precizează că, în cazul în speță, comunicarea sa privind stabilirea regulilor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (40) nu este aplicabilă. Astfel, această comunicare prevede în mod explicit că nu aduce atingere interpretării regulamentelor Consiliului și Comisiei în domeniul ajutoarelor de stat, însă Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede tocmai norme referitoare la aplicarea sa provizorie. |
| --- | --- |

(309)

În al treilea rând, Comisia precizează că, în cazul în speță, comunicarea sa privind stabilirea regulilor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (40) nu este aplicabilă. Astfel, această comunicare prevede în mod explicit că nu aduce atingere interpretării regulamentelor Consiliului și Comisiei în domeniul ajutoarelor de stat, însă Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede tocmai norme referitoare la aplicarea sa provizorie.

| (310) | În al patrulea rând, Comisia arată că și Curtea de Justiție a confirmat principiul potrivit căruia o normă nouă se aplică imediat efectelor viitoare ale unei situații apărute sub incidența normei vechi. De asemenea, Curtea a statuat că principiul protecției încrederii legitime nu poate fi extins în asemenea măsură încât să împiedice, în mod general, aplicarea unei norme noi în cazul efectelor viitoare ale unor situații apărute sub incidența vechii norme (41). |
| --- | --- |

(310)

În al patrulea rând, Comisia arată că și Curtea de Justiție a confirmat principiul potrivit căruia o normă nouă se aplică imediat efectelor viitoare ale unei situații apărute sub incidența normei vechi. De asemenea, Curtea a statuat că principiul protecției încrederii legitime nu poate fi extins în asemenea măsură încât să împiedice, în mod general, aplicarea unei norme noi în cazul efectelor viitoare ale unor situații apărute sub incidența vechii norme (41).

| (311) | În al cincilea rând, Curtea consideră că normele UE de drept material trebuie interpretate ca nevizând situații apărute anterior intrării lor în vigoare decât în măsura în care din formularea, finalitatea sau economia acestora rezultă în mod clar că trebuie să le fie atribuit un asemenea efect (42). Această din urmă condiție este, însă, în mod evident îndeplinită în cazul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007, după cum s-a arătat anterior. |
| --- | --- |

(311)

În al cincilea rând, Curtea consideră că normele UE de drept material trebuie interpretate ca nevizând situații apărute anterior intrării lor în vigoare decât în măsura în care din formularea, finalitatea sau economia acestora rezultă în mod clar că trebuie să le fie atribuit un asemenea efect (42). Această din urmă condiție este, însă, în mod evident îndeplinită în cazul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007, după cum s-a arătat anterior.

| (312) | În al șaselea rând, Comisia remarcă, de asemenea, faptul că în aceeași hotărâre, Curtea a constatat că atunci când regimul juridic sub incidența căruia un stat membru a procedat la notificarea unui ajutor preconizat se modifică înaintea adoptării unei decizii de către Comisie, aceasta trebuie să ia o decizie pe baza noilor norme (43). Curtea a mai precizat că notificarea, de către un stat membru, a unui ajutor preconizat, nu creează o situație juridică definitivă și nu conferă încrederea legitimă care presupune aplicarea de către Comisie a normelor în vigoare la data notificării atunci când se pronunță asupra compatibilității acestuia cu piața comună. În consecință, ar fi contradictoriu să-i fie permis unui stat membru care, în caz contrar, nu ar fi respectat obligația de notificare, să poată stabili o situație juridică definitivă prin acordarea de ajutoare ilegale. |
| --- | --- |

(312)

În al șaselea rând, Comisia remarcă, de asemenea, faptul că în aceeași hotărâre, Curtea a constatat că atunci când regimul juridic sub incidența căruia un stat membru a procedat la notificarea unui ajutor preconizat se modifică înaintea adoptării unei decizii de către Comisie, aceasta trebuie să ia o decizie pe baza noilor norme (43). Curtea a mai precizat că notificarea, de către un stat membru, a unui ajutor preconizat, nu creează o situație juridică definitivă și nu conferă încrederea legitimă care presupune aplicarea de către Comisie a normelor în vigoare la data notificării atunci când se pronunță asupra compatibilității acestuia cu piața comună. În consecință, ar fi contradictoriu să-i fie permis unui stat membru care, în caz contrar, nu ar fi respectat obligația de notificare, să poată stabili o situație juridică definitivă prin acordarea de ajutoare ilegale.

| (313) | În final, Comisia consideră că Hotărârea SIDE nu este relevantă în cazul de față (44). Această hotărâre se referă la aplicarea unei dispoziții de drept primar, și anume, a articolului 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE. După cum Tribunalul a stabilit în această hotărâre, Tratatul CE nu conține nicio dispoziție tranzitorie pentru aplicarea acestui articol și nicio indicație potrivit căreia acesta ar trebui să se aplice în situații apărute anterior intrării sale în vigoare (45). Această situație nu poate fi, așadar, comparată cu cazul în speță. Astfel, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede, la rândul său, dispoziții tranzitorii în temeiul cărora Comisia poate deduce că regulamentul se aplică și contractelor de servicii publice încheiate înaintea intrării sale în vigoare, cu excepția normelor referitoare la atribuirea contractelor. |
| --- | --- |

(313)

În final, Comisia consideră că Hotărârea SIDE nu este relevantă în cazul de față (44). Această hotărâre se referă la aplicarea unei dispoziții de drept primar, și anume, a articolului 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE. După cum Tribunalul a stabilit în această hotărâre, Tratatul CE nu conține nicio dispoziție tranzitorie pentru aplicarea acestui articol și nicio indicație potrivit căreia acesta ar trebui să se aplice în situații apărute anterior intrării sale în vigoare (45). Această situație nu poate fi, așadar, comparată cu cazul în speță. Astfel, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede, la rândul său, dispoziții tranzitorii în temeiul cărora Comisia poate deduce că regulamentul se aplică și contractelor de servicii publice încheiate înaintea intrării sale în vigoare, cu excepția normelor referitoare la atribuirea contractelor.

| (314) | În consecință, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 este aplicabil în cazul în speță. |
| --- | --- |

(314)

În consecință, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 este aplicabil în cazul în speță.

8.3.2.   COMPATIBILITATEA CU PIAțA INTERNĂ ÎN TEMEIUL REGULAMENTULUI (CE) NR. 1370/2007

| (315) | Articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede că „în cazul în care o autoritate competentă decide să acorde unui operator ales un drept exclusiv și/sau o compensație de orice natură în schimbul îndeplinirii unor misiuni de serviciu public, autoritatea respectivă face aceasta în cadrul unui contract de servicii publice”. În cazul în speță, misiunile de serviciu public au fost încredințate DSB prin intermediul mai multor contracte de servicii publice, astfel cum se arată la considerentul 247. |
| --- | --- |

(315)

Articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede că „în cazul în care o autoritate competentă decide să acorde unui operator ales un drept exclusiv și/sau o compensație de orice natură în schimbul îndeplinirii unor misiuni de serviciu public, autoritatea respectivă face aceasta în cadrul unui contract de servicii publice”. În cazul în speță, misiunile de serviciu public au fost încredințate DSB prin intermediul mai multor contracte de servicii publice, astfel cum se arată la considerentul 247.

| (316) | Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 definește conținutul obligatoriu al contractelor de servicii publice. În continuare, Comisia examinează succesiv diferitele elemente descrise în această dispoziție a regulamentului. |
| --- | --- |

(316)

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 definește conținutul obligatoriu al contractelor de servicii publice. În continuare, Comisia examinează succesiv diferitele elemente descrise în această dispoziție a regulamentului.

| (317) | Potrivit articolului 4 alineatul (1) litera (a), contractele de servicii publice „definesc în mod clar misiunile de serviciu public pe care trebuie să le respecte operatorul de servicii publice, precum și zonele geografice în cauză”. Din evaluarea contractelor în cauză, efectuată de Comisie în ceea ce privește primul criteriu din Hotărârea Altmark atât în decizia sa de inițiere, cât și anterior (a se vedea considerentul 274), rezultă că această condiție este, în acest caz, îndeplinită. |
| --- | --- |

(317)

Potrivit articolului 4 alineatul (1) litera (a), contractele de servicii publice „definesc în mod clar misiunile de serviciu public pe care trebuie să le respecte operatorul de servicii publice, precum și zonele geografice în cauză”. Din evaluarea contractelor în cauză, efectuată de Comisie în ceea ce privește primul criteriu din Hotărârea Altmark atât în decizia sa de inițiere, cât și anterior (a se vedea considerentul 274), rezultă că această condiție este, în acest caz, îndeplinită.

| (318) | În evaluarea celui de al doilea criteriu din Hotărârea Altmark (a se vedea considerentul 269), Comisia a constatat că plățile contractuale au fost calculate pe baza unor parametri stabiliți în prealabil în mod obiectiv și transparent, ceea ce i-a permis să considere că articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 este, de asemenea, respectat în acest caz. Conform acestei dispoziții, contractele de servicii publice „stabilesc în prealabil, în mod obiectiv și transparent: i) parametrii pe baza cărora urmează să se calculeze compensația, dacă există, și ii) natura și întinderea oricărui drept exclusiv acordat, într-un mod care să prevină compensarea în exces”. Problema existenței unei eventuale supracompensații în contractele în cauză va face obiectul unei analize detaliate în cele ce urmează. De asemenea, Comisia constată faptul că aceste contracte de servicii publice definesc modalitățile de alocare a costurilor legate de furnizarea serviciilor. În ceea ce privește existența unui profit rezonabil, Comisia face trimitere la raționamentul prezentat în continuare. |
| --- | --- |

(318)

În evaluarea celui de al doilea criteriu din Hotărârea Altmark (a se vedea considerentul 269), Comisia a constatat că plățile contractuale au fost calculate pe baza unor parametri stabiliți în prealabil în mod obiectiv și transparent, ceea ce i-a permis să considere că articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 este, de asemenea, respectat în acest caz. Conform acestei dispoziții, contractele de servicii publice „stabilesc în prealabil, în mod obiectiv și transparent: i) parametrii pe baza cărora urmează să se calculeze compensația, dacă există, și ii) natura și întinderea oricărui drept exclusiv acordat, într-un mod care să prevină compensarea în exces”. Problema existenței unei eventuale supracompensații în contractele în cauză va face obiectul unei analize detaliate în cele ce urmează. De asemenea, Comisia constată faptul că aceste contracte de servicii publice definesc modalitățile de alocare a costurilor legate de furnizarea serviciilor. În ceea ce privește existența unui profit rezonabil, Comisia face trimitere la raționamentul prezentat în continuare.

| (319) | Comisia ia act de faptul că respectivele contracte de servicii publice definesc modalitățile de alocare a veniturilor încasate din vânzarea biletelor de transport, conform alineatului (2) din acest articol. Aceste venituri sunt, așadar, menținute de către DSB. |
| --- | --- |

(319)

Comisia ia act de faptul că respectivele contracte de servicii publice definesc modalitățile de alocare a veniturilor încasate din vânzarea biletelor de transport, conform alineatului (2) din acest articol. Aceste venituri sunt, așadar, menținute de către DSB.

| (320) | De asemenea, durata contractelor de servicii publice, respectiv de 5 și 10 ani, este conformă cu dispozițiile articolului 4 alineatul (3) care stabilește la 15 ani durata maximă a contractelor pentru serviciile de transport feroviar de călători sau alte moduri de transport pe șine. |
| --- | --- |

(320)

De asemenea, durata contractelor de servicii publice, respectiv de 5 și 10 ani, este conformă cu dispozițiile articolului 4 alineatul (3) care stabilește la 15 ani durata maximă a contractelor pentru serviciile de transport feroviar de călători sau alte moduri de transport pe șine.

| (321) | Celelalte dispoziții nefiind relevante în acest caz, Comisia constată că respectivele contracte de servicii publice încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB sunt conforme cu dispozițiile articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(321)

Celelalte dispoziții nefiind relevante în acest caz, Comisia constată că respectivele contracte de servicii publice încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB sunt conforme cu dispozițiile articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

| (322) | Articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede normele de atribuire a contractelor de servicii publice. Cu toate acestea, articolul 8 din același regulament prevede anumite norme tranzitorii în acest sens. |
| --- | --- |

(322)

Articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede normele de atribuire a contractelor de servicii publice. Cu toate acestea, articolul 8 din același regulament prevede anumite norme tranzitorii în acest sens.

| (323) | Comisia arată că toate contractele de servicii publice în cauză au ca obiect servicii de transport feroviar de călători și au fost toate atribuite DSB, în mod direct, de către Ministerul danez al Transporturilor, au fost semnate fie înainte de 26 iulie 2000, fie după această dată și înainte de 3 decembrie 2009. Aceste contracte au fost încheiate pe 5, respectiv, 10 ani. Comisia constată astfel că atribuirea contractelor de servicii publice este conformă cu dispozițiile tranzitorii ale articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(323)

Comisia arată că toate contractele de servicii publice în cauză au ca obiect servicii de transport feroviar de călători și au fost toate atribuite DSB, în mod direct, de către Ministerul danez al Transporturilor, au fost semnate fie înainte de 26 iulie 2000, fie după această dată și înainte de 3 decembrie 2009. Aceste contracte au fost încheiate pe 5, respectiv, 10 ani. Comisia constată astfel că atribuirea contractelor de servicii publice este conformă cu dispozițiile tranzitorii ale articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

| (324) | În temeiul articolului 8 alineatul (2), „fără a aduce atingere alineatului (3), atribuirea de contracte de servicii publice feroviare și rutiere respectă articolul 5 începând cu 3 decembrie 2019”. În baza acestui articol, contractele de servicii publice în cauză puteau fi oricum atribuite în mod direct. |
| --- | --- |

(324)

În temeiul articolului 8 alineatul (2), „fără a aduce atingere alineatului (3), atribuirea de contracte de servicii publice feroviare și rutiere respectă articolul 5 începând cu 3 decembrie 2019”. În baza acestui articol, contractele de servicii publice în cauză puteau fi oricum atribuite în mod direct.

| (325) | Această dispoziție prevede, între altele, că „în această perioadă de tranziție, statele membre trebuie să ia măsuri pentru a se conforma treptat dispozițiilor articolului 5, cu scopul de a evita eventuale probleme structurale grave legate, în special, de capacitatea de transport”. Trebuie constatat, însă, că articolul 5 alineatul (6) menționează posibilitatea ca autoritățile competente să atribuie direct contracte de servicii publice de transport feroviar. |
| --- | --- |

(325)

Această dispoziție prevede, între altele, că „în această perioadă de tranziție, statele membre trebuie să ia măsuri pentru a se conforma treptat dispozițiilor articolului 5, cu scopul de a evita eventuale probleme structurale grave legate, în special, de capacitatea de transport”. Trebuie constatat, însă, că articolul 5 alineatul (6) menționează posibilitatea ca autoritățile competente să atribuie direct contracte de servicii publice de transport feroviar.

| (326) | În consecință, Comisia consideră că respectivele contracte de servicii publice sunt conforme cu normele de atribuire prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(326)

În consecință, Comisia consideră că respectivele contracte de servicii publice sunt conforme cu normele de atribuire prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

| (327) | Articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 stipulează că „orice compensație legată de o normă generală sau de un contract de serviciu public respectă dispozițiile prevăzute la articolul 4, indiferent de modul în care a fost atribuit contractul. Orice compensație, indiferent de natura ei, legată de un contract de serviciu public atribuit direct în conformitate cu articolul 5 alineatul (2), (4), (5) sau (6), sau legată de o normă generală trebuie, de asemenea, să respecte dispozițiile enunțate în anexă”. |
| --- | --- |

(327)

Articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 stipulează că „orice compensație legată de o normă generală sau de un contract de serviciu public respectă dispozițiile prevăzute la articolul 4, indiferent de modul în care a fost atribuit contractul. Orice compensație, indiferent de natura ei, legată de un contract de serviciu public atribuit direct în conformitate cu articolul 5 alineatul (2), (4), (5) sau (6), sau legată de o normă generală trebuie, de asemenea, să respecte dispozițiile enunțate în anexă”.

| (328) | Din aceste motive, compatibilitatea compensațiilor de serviciu public trebuie evaluată în conformitate cu dispozițiile din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, întrucât contractele în cauză au fost atribuite direct, conform articolului 5 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(328)

Din aceste motive, compatibilitatea compensațiilor de serviciu public trebuie evaluată în conformitate cu dispozițiile din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, întrucât contractele în cauză au fost atribuite direct, conform articolului 5 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

| (329) | Potrivit precizărilor din această anexă, „compensația nu poate depăși o sumă care corespunde efectului financiar net echivalent cu totalitatea efectelor, pozitive sau negative, ale conformării cu misiunea de serviciu public asupra costurilor și veniturilor operatorului de serviciu public”. Acest lucru înseamnă că, în esență, Comisia trebuie să verifice dacă plățile contractuale nu au generat o supracompensare, luând în considerare un profit rezonabil pentru DSB. Pentru aceasta, Comisia se bazează pe criteriile definite în anexă. |
| --- | --- |

(329)

Potrivit precizărilor din această anexă, „compensația nu poate depăși o sumă care corespunde efectului financiar net echivalent cu totalitatea efectelor, pozitive sau negative, ale conformării cu misiunea de serviciu public asupra costurilor și veniturilor operatorului de serviciu public”. Acest lucru înseamnă că, în esență, Comisia trebuie să verifice dacă plățile contractuale nu au generat o supracompensare, luând în considerare un profit rezonabil pentru DSB. Pentru aceasta, Comisia se bazează pe criteriile definite în anexă.

| (330) | Comisia arată că, în acest caz, calcularea costurilor și a veniturilor s-a efectuat în conformitate cu normele contabile și fiscale în vigoare. Comisia amintește că, potrivit cadrului juridic aplicabil DSB în materie de norme contabile și norme naționale în domeniul concurenței, întreprinderea trebuie să țină o contabilitate separată a diferitelor sale activități. Plățile contractuale efectuate către DSB în baza contractelor de servicii publice sunt astfel contabilizate separat de alte activități realizate în regim comercial. Aceste norme permit evitarea subvențiilor încrucișate. |
| --- | --- |

(330)

Comisia arată că, în acest caz, calcularea costurilor și a veniturilor s-a efectuat în conformitate cu normele contabile și fiscale în vigoare. Comisia amintește că, potrivit cadrului juridic aplicabil DSB în materie de norme contabile și norme naționale în domeniul concurenței, întreprinderea trebuie să țină o contabilitate separată a diferitelor sale activități. Plățile contractuale efectuate către DSB în baza contractelor de servicii publice sunt astfel contabilizate separat de alte activități realizate în regim comercial. Aceste norme permit evitarea subvențiilor încrucișate.

| (331) | În cazul în care contractele de servicii publice conțin dispoziții referitoare la controlul și revizuirea compensației, Comisia constată, totuși, că aceste mecanisme nu permit evitarea eventualelor supracompensații și respectivele contracte nu conțin niciun mecanism care să permită rambursarea supracompensațiilor. |
| --- | --- |

(331)

În cazul în care contractele de servicii publice conțin dispoziții referitoare la controlul și revizuirea compensației, Comisia constată, totuși, că aceste mecanisme nu permit evitarea eventualelor supracompensații și respectivele contracte nu conțin niciun mecanism care să permită rambursarea supracompensațiilor.

| (332) | Comisia consideră că eventualele supracompensații nu pot fi evitate decât prin instituirea unui mecanism de rambursare. În consecință, contractele de servicii publice încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB trebuie modificate astfel încât să îndeplinească cerințele menționate anterior, în special prin introducerea unui mecanism de rambursare. |
| --- | --- |

(332)

Comisia consideră că eventualele supracompensații nu pot fi evitate decât prin instituirea unui mecanism de rambursare. În consecință, contractele de servicii publice încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB trebuie modificate astfel încât să îndeplinească cerințele menționate anterior, în special prin introducerea unui mecanism de rambursare.

| (333) | În decizia de inițiere, Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește măsura în care cuantumul compensației se limitează la suma necesară acoperirii costurilor ocazionate de îndeplinirea misiunilor de serviciu public. Aceste temeri se bazează pe motivele expuse în evaluarea privind respectarea celui de al treilea criteriu stabilit prin jurisprudența Altmark, adică:






  (i) | Excedentele rezultatului DSB |
| --- | --- | --- |

(333)

În decizia de inițiere, Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește măsura în care cuantumul compensației se limitează la suma necesară acoperirii costurilor ocazionate de îndeplinirea misiunilor de serviciu public. Aceste temeri se bazează pe motivele expuse în evaluarea privind respectarea celui de al treilea criteriu stabilit prin jurisprudența Altmark, adică:

(i)

Excedentele rezultatului DSB

| (ii) | Întârzierile în livrarea materialului rulant |
| --- | --- |

(ii)

Întârzierile în livrarea materialului rulant

| (iii) | Ruta Copenhaga-Ystad |
| --- | --- |

(iii)

Ruta Copenhaga-Ystad

| (334) | Comisia va analiza aceste trei aspecte succesiv pentru a evalua existența supracompensării în cadrul executării contractelor de servicii publice și măsurile necesare evitării oricărei supracompensații în viitor. În acest scop, Comisia ține seama de definiția profitului rezonabil enunțată la punctul 6 din anexă, și anume „rata de rentabilitate a capitalului care este normală pentru sectorul de activitate respectiv într-un stat membru dat și care ține seama de riscul sau de absența riscului suportat de către operatorul de serviciu public în virtutea intervenției autorității publice”. |
| --- | --- |

(334)

Comisia va analiza aceste trei aspecte succesiv pentru a evalua existența supracompensării în cadrul executării contractelor de servicii publice și măsurile necesare evitării oricărei supracompensații în viitor. În acest scop, Comisia ține seama de definiția profitului rezonabil enunțată la punctul 6 din anexă, și anume „rata de rentabilitate a capitalului care este normală pentru sectorul de activitate respectiv într-un stat membru dat și care ține seama de riscul sau de absența riscului suportat de către operatorul de serviciu public în virtutea intervenției autorității publice”.

(i)   Excedentele rezultatului DSB

| (335) | Comisia a analizat evoluția capitalurilor proprii și a rezultatelor DSB, pentru activitățile de serviciu public desfășurate de aceasta pe durata contractelor în cauză. Această analiză se bazează, în principal, pe analiza detaliată a situației financiare a DSB în perioada 1999-2006, realizată de KPMG la 30 ianuarie 2008 pentru statul danez. Autoritățile daneze au transmis, de asemenea, informații suplimentare privind exercițiile financiare 2007 și 2008, precum și clarificări în cadrul procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(335)

Comisia a analizat evoluția capitalurilor proprii și a rezultatelor DSB, pentru activitățile de serviciu public desfășurate de aceasta pe durata contractelor în cauză. Această analiză se bazează, în principal, pe analiza detaliată a situației financiare a DSB în perioada 1999-2006, realizată de KPMG la 30 ianuarie 2008 pentru statul danez. Autoritățile daneze au transmis, de asemenea, informații suplimentare privind exercițiile financiare 2007 și 2008, precum și clarificări în cadrul procedurii oficiale de investigare.

| (336) | Comisia ia act în mod special de informațiile furnizate de autoritățile daneze pentru a explica aceste evoluții în raport cu bugetele pe zece ani, în special în ceea ce privește stabilirea bugetului de constituire a DSB în 1999, de modificare a anumitor norme contabile sau de nivelul de impozitare. Evoluția ratei amortizării, a gestiunii financiare sau a ratelor dobânzii sunt, de asemenea, explicate. Comisia admite că DSB ar fi putut realiza o creștere a eficienței care să îi permită îmbunătățirea rezultatelor și a situației sale financiare. |
| --- | --- |

(336)

Comisia ia act în mod special de informațiile furnizate de autoritățile daneze pentru a explica aceste evoluții în raport cu bugetele pe zece ani, în special în ceea ce privește stabilirea bugetului de constituire a DSB în 1999, de modificare a anumitor norme contabile sau de nivelul de impozitare. Evoluția ratei amortizării, a gestiunii financiare sau a ratelor dobânzii sunt, de asemenea, explicate. Comisia admite că DSB ar fi putut realiza o creștere a eficienței care să îi permită îmbunătățirea rezultatelor și a situației sale financiare.

| (337) | Comisia consideră, totuși, că toate aceste elemente sunt de natură să modifice nivelul costurilor sau al cheltuielilor suportate de DSB pentru operarea serviciilor de transport prevăzute în diferitele contracte de servicii publice. Din aceste motive, îmbunătățirea situației financiare a DSB ar fi trebuit să atragă o diminuare a cheltuielilor statului danez pentru operarea acestor servicii în raport cu previziunile bugetare pe zece ani. Această diminuare ar implica, așadar, o reducere generală a compensațiilor de serviciu public. |
| --- | --- |

(337)

Comisia consideră, totuși, că toate aceste elemente sunt de natură să modifice nivelul costurilor sau al cheltuielilor suportate de DSB pentru operarea serviciilor de transport prevăzute în diferitele contracte de servicii publice. Din aceste motive, îmbunătățirea situației financiare a DSB ar fi trebuit să atragă o diminuare a cheltuielilor statului danez pentru operarea acestor servicii în raport cu previziunile bugetare pe zece ani. Această diminuare ar implica, așadar, o reducere generală a compensațiilor de serviciu public.

| (338) | În lipsa unei corecții echivalente a plăților contractuale, Comisia consideră că acești diferiți factori demonstrează faptul că DSB a primit compensații mai mari decât costurile suportate pentru îndeplinirea misiunilor de serviciu public, amplificate de un profit rezonabil fixat la 6 %. Comisia ia act de faptul că plățile contractuale nu au făcut obiectul unei reduceri decât pentru anii 2002, 2003 și 2004 în valoare de 1 018 miliarde DKK. |
| --- | --- |

(338)

În lipsa unei corecții echivalente a plăților contractuale, Comisia consideră că acești diferiți factori demonstrează faptul că DSB a primit compensații mai mari decât costurile suportate pentru îndeplinirea misiunilor de serviciu public, amplificate de un profit rezonabil fixat la 6 %. Comisia ia act de faptul că plățile contractuale nu au făcut obiectul unei reduceri decât pentru anii 2002, 2003 și 2004 în valoare de 1 018 miliarde DKK.

| (339) | Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că autoritățile daneze nu contestă că, deși toate aceste elemente au fost luate în calcul, DSB a cunoscut niveluri de rentabilitate mai ridicate decât cele prevăzute inițial în bugetele pe zece ani, care au constituit baza de calcul al compensațiilor de serviciu public. Această constatare rezultă și din observațiile transmise de părțile interesate, chiar în condițiile unei slabe comparabilități a performanțelor întreprinderilor feroviare din Danemarca și din Europa, după cum s-a arătat anterior (a se vedea considerentele 290-292). |
| --- | --- |

(339)

Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că autoritățile daneze nu contestă că, deși toate aceste elemente au fost luate în calcul, DSB a cunoscut niveluri de rentabilitate mai ridicate decât cele prevăzute inițial în bugetele pe zece ani, care au constituit baza de calcul al compensațiilor de serviciu public. Această constatare rezultă și din observațiile transmise de părțile interesate, chiar în condițiile unei slabe comparabilități a performanțelor întreprinderilor feroviare din Danemarca și din Europa, după cum s-a arătat anterior (a se vedea considerentele 290-292).

| (340) | De asemenea, Comisia ia act de faptul că rezultatele DSB s-tog a/s, filiala aflată 100 % în proprietatea DSB SV, sunt consolidate la nivelul societății-mamă și că nivelul profitului rezonabil preconizat este același pentru cele două societăți. În consecință, Comisia analizează la nivel general excedentele rezultatelor obținute din diferitele contracte de servicii publice la nivelul DSB. |
| --- | --- |

(340)

De asemenea, Comisia ia act de faptul că rezultatele DSB s-tog a/s, filiala aflată 100 % în proprietatea DSB SV, sunt consolidate la nivelul societății-mamă și că nivelul profitului rezonabil preconizat este același pentru cele două societăți. În consecință, Comisia analizează la nivel general excedentele rezultatelor obținute din diferitele contracte de servicii publice la nivelul DSB.

| (341) | Astfel, Comisia arată că, pentru perioada 1999-2006, conturile DSB indică o creștere a rezultatului după impozitarea DSB cu 2,715 miliarde DKK față de bugetul estimativ pe zece ani. Datele transmise de autoritățile daneze arată că DSB a înregistrat un rezultat după impozitare de 670 de milioane DKK în 2007 și de 542 de milioane DKK în 2008, cu 227 de milioane, respectiv 97 de milioane DKK peste bugetul estimativ pentru acești doi ani (46). Pentru întreaga perioadă 1999-2008, Comisia consideră pentru DSB un excedent de 3,039 miliarde DKK al rezultatelor în raport cu bugetele inițiale. |
| --- | --- |

(341)

Astfel, Comisia arată că, pentru perioada 1999-2006, conturile DSB indică o creștere a rezultatului după impozitarea DSB cu 2,715 miliarde DKK față de bugetul estimativ pe zece ani. Datele transmise de autoritățile daneze arată că DSB a înregistrat un rezultat după impozitare de 670 de milioane DKK în 2007 și de 542 de milioane DKK în 2008, cu 227 de milioane, respectiv 97 de milioane DKK peste bugetul estimativ pentru acești doi ani (46). Pentru întreaga perioadă 1999-2008, Comisia consideră pentru DSB un excedent de 3,039 miliarde DKK al rezultatelor în raport cu bugetele inițiale.

| (342) | Comisia consideră că aceste excedente fac dovada faptului că plățile contractuale au depășit valoarea necesară compensării costurilor suportate în vederea îndeplinirii misiunilor de serviciu public, fiind amplificate de un profit rezonabil. |
| --- | --- |

(342)

Comisia consideră că aceste excedente fac dovada faptului că plățile contractuale au depășit valoarea necesară compensării costurilor suportate în vederea îndeplinirii misiunilor de serviciu public, fiind amplificate de un profit rezonabil.

| (343) | Comisia amintește, însă, că, potrivit autorităților daneze, aceste excedente ale rezultatului nu au condus la o acumulare de capital pentru DSB peste ceea ce fusese inițial prevăzut în bugetul estimativ. Astfel, autoritățile daneze argumentează că o parte din excedentele rezultatelor a fost restituită statului danez sub formă de dividende. |
| --- | --- |

(343)

Comisia amintește, însă, că, potrivit autorităților daneze, aceste excedente ale rezultatului nu au condus la o acumulare de capital pentru DSB peste ceea ce fusese inițial prevăzut în bugetul estimativ. Astfel, autoritățile daneze argumentează că o parte din excedentele rezultatelor a fost restituită statului danez sub formă de dividende.

| (344) | Comisia remarcă faptul că DSB a plătit astfel statului danez 4,826 miliarde DKK în dividende în perioada 1999-2007. Această sumă corespunde unei depășiri cu aproape 3,5 miliarde DKK în dividende pentru perioada 1999-2007 față de ceea ce fusese previzionat în bugetele estimative pe zece ani. În 2008, DSB a plătit statului danez 359 de milioane DKK, cu aproximativ 150 de milioane mai mult decât fusese previzionat în bugetele estimative pe zece ani (47). În total, Comisia observă că, între 1999 și 2008, statul danez a primit aproximativ 3,65 miliarde DKK în dividende suplimentare. |
| --- | --- |

(344)

Comisia remarcă faptul că DSB a plătit astfel statului danez 4,826 miliarde DKK în dividende în perioada 1999-2007. Această sumă corespunde unei depășiri cu aproape 3,5 miliarde DKK în dividende pentru perioada 1999-2007 față de ceea ce fusese previzionat în bugetele estimative pe zece ani. În 2008, DSB a plătit statului danez 359 de milioane DKK, cu aproximativ 150 de milioane mai mult decât fusese previzionat în bugetele estimative pe zece ani (47). În total, Comisia observă că, între 1999 și 2008, statul danez a primit aproximativ 3,65 miliarde DKK în dividende suplimentare.

| (345) | Contrar celor susținute de autoritățile daneze, Comisia consideră că politica în materie de dividende nu poate fi asimilată unei clauze de rambursare care să permită ajustarea compensațiilor acordate pentru îndeplinirea unei misiuni de serviciu public și evitarea supracompensării. Prelevarea de dividende nu răspunde în mod structural cerințelor enunțate în Regulament nr. 1370/2007 și în special în anexă. Astfel, prelevarea de dividende reiese din decizia acționarilor întreprinderii și nu oferă caracterul automat necesar evitării supracompensării. De asemenea, dividendele sunt, în general, prelevate mai târziu în cursul unui an decât corecțiile compensației, care trebuie să intervină la sfârșitul exercițiului financiar. |
| --- | --- |

(345)

Contrar celor susținute de autoritățile daneze, Comisia consideră că politica în materie de dividende nu poate fi asimilată unei clauze de rambursare care să permită ajustarea compensațiilor acordate pentru îndeplinirea unei misiuni de serviciu public și evitarea supracompensării. Prelevarea de dividende nu răspunde în mod structural cerințelor enunțate în Regulament nr. 1370/2007 și în special în anexă. Astfel, prelevarea de dividende reiese din decizia acționarilor întreprinderii și nu oferă caracterul automat necesar evitării supracompensării. De asemenea, dividendele sunt, în general, prelevate mai târziu în cursul unui an decât corecțiile compensației, care trebuie să intervină la sfârșitul exercițiului financiar.

| (346) | În condițiile date, Comisia admite că, în perioada 1999-2008, statul danez a prelevat dividende suplimentare (față de ceea ce fusese inițial prevăzut în bugete), a căror valoare totală depășește net valoarea excedentelor rezultatului DSB. Comisia reține că dividendele suplimentare prelevate de Danemarca sunt mai mari cu aproximativ 20 % decât excedentele rezultatelor DSB. |
| --- | --- |

(346)

În condițiile date, Comisia admite că, în perioada 1999-2008, statul danez a prelevat dividende suplimentare (față de ceea ce fusese inițial prevăzut în bugete), a căror valoare totală depășește net valoarea excedentelor rezultatului DSB. Comisia reține că dividendele suplimentare prelevate de Danemarca sunt mai mari cu aproximativ 20 % decât excedentele rezultatelor DSB.

| (347) | În general, Comisia reține că, în plan contabil, prelevarea de dividende intervine după stabilirea rezultatelor și nu permite, în mod normal, evitarea unei supracompensări. Totuși, Comisia trebuie să constate că, în realitate, prin prelevarea de dividende de la întreprinderea pe care o deține în proporție de 100 %, statul danez a corectat în totalitate situația excedentară a DSB, astfel încât aceasta din urmă nu a fost, practic, supracompensată. Astfel, efectele economice ale excedentelor rezultatului peste procentul de 6 % inițial prevăzut au fost neutralizate de prelevarea de dividende, iar DSB nu le-a putut utiliza pentru majorarea capitalurilor proprii sau pentru a se îmbogăți.
















  (milioane DKK) |
| --- | --- |
| Rezultate DSB SV | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Total |
| Venituri călători | 3 278 | 3 550 | 3 789 | 3 895 | 3 888 | 4 052 | 4 164 | 4 264 | 4 391 | 4 541 | |
| Plăți contractuale | 3 296 | 3 460 | 3 820 | 3 642 | 4 147 | 3 968 | 4 326 | 4 342 | 4 247 | 4 130 | |
| Costuri reale | (6 728) | (6 869) | (6 304) | (6 362) | (7 362) | (7 182) | (7 647) | (7 792) | (7 940) | (8 326) | |
| Rezultat din exploatare real după impozitare | 595 | 777 | 846 | 774 | 697 | 664 | 745 | 726 | 767 | 558 | |
| Dividende plătite | 135 | 268 | 103 | 610 | 649 | 736 | 895 | 775 | 655 | 364 | 5 190 |
| Dividende prevăzute inițial | 50 | 51 | 53 | 183 | 188 | 192 | 212 | 205 | 222 | 223 | 1 579 |
| Dividende suplimentare reale | 85 | 217 | 50 | 427 | 461 | 544 | 683 | 570 | 433 | 141 | 3 611 |

(347)

În general, Comisia reține că, în plan contabil, prelevarea de dividende intervine după stabilirea rezultatelor și nu permite, în mod normal, evitarea unei supracompensări. Totuși, Comisia trebuie să constate că, în realitate, prin prelevarea de dividende de la întreprinderea pe care o deține în proporție de 100 %, statul danez a corectat în totalitate situația excedentară a DSB, astfel încât aceasta din urmă nu a fost, practic, supracompensată. Astfel, efectele economice ale excedentelor rezultatului peste procentul de 6 % inițial prevăzut au fost neutralizate de prelevarea de dividende, iar DSB nu le-a putut utiliza pentru majorarea capitalurilor proprii sau pentru a se îmbogăți.

(milioane DKK)

Rezultate DSB SV

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Total

Venituri călători

3 278

3 550

3 789

3 895

3 888

4 052

4 164

4 264

4 391

4 541

Plăți contractuale

3 296

3 460

3 820

3 642

4 147

3 968

4 326

4 342

4 247

4 130

Costuri reale

(6 728)

(6 869)

(6 304)

(6 362)

(7 362)

(7 182)

(7 647)

(7 792)

(7 940)

(8 326)

Rezultat din exploatare real după impozitare

595

777

846

774

697

664

745

726

767

558

Dividende plătite

135

268

103

610

649

736

895

775

655

364

5 190

Dividende prevăzute inițial

50

51

53

183

188

192

212

205

222

223

1 579

Dividende suplimentare reale

85

217

50

427

461

544

683

570

433

141

3 611

| (348) | Comisia subliniază că această concluzie privește DSB SV în măsura în care rezultatele DSB S-tog a/s sunt consolidate la nivelul societății-mamă și că politica în materie de dividende este stabilită la nivelul acesteia din urmă. |
| --- | --- |

(348)

Comisia subliniază că această concluzie privește DSB SV în măsura în care rezultatele DSB S-tog a/s sunt consolidate la nivelul societății-mamă și că politica în materie de dividende este stabilită la nivelul acesteia din urmă.

| (349) | Totuși, Comisia subliniază că acest raționament nu permite garantarea permanentă a evitării supracompensării pe toată durata contractelor de servicii publice. El se bazează pe o analiză empirică și detaliată a conturilor DSB în perioada care a trecut, dar nu oferă o soluție structurală în ceea ce privește ajustările anuale necesare ale nivelului compensațiilor de serviciu public. |
| --- | --- |

(349)

Totuși, Comisia subliniază că acest raționament nu permite garantarea permanentă a evitării supracompensării pe toată durata contractelor de servicii publice. El se bazează pe o analiză empirică și detaliată a conturilor DSB în perioada care a trecut, dar nu oferă o soluție structurală în ceea ce privește ajustările anuale necesare ale nivelului compensațiilor de serviciu public.

| (350) | În această privință, Comisia arată că autoritățile daneze intenționează să modifice contractele de servicii publice în derulare astfel încât să instituie un mecanism de rambursare. Mecanismul de rambursare descris anterior (a se vedea considerentele 222-240) trebuie să permită, pe baza unei formule contabile, corectarea cuantumului plăților contractuale. Conform acestui mecanism, eventualele surplusuri percepute sunt restituite statului pe baza conturilor de la sfârșitul exercițiului financiar, astfel încât să se asigure că rentabilitatea capitalurilor proprii ale DSB se menține în limitele prevăzute de stat. |
| --- | --- |

(350)

În această privință, Comisia arată că autoritățile daneze intenționează să modifice contractele de servicii publice în derulare astfel încât să instituie un mecanism de rambursare. Mecanismul de rambursare descris anterior (a se vedea considerentele 222-240) trebuie să permită, pe baza unei formule contabile, corectarea cuantumului plăților contractuale. Conform acestui mecanism, eventualele surplusuri percepute sunt restituite statului pe baza conturilor de la sfârșitul exercițiului financiar, astfel încât să se asigure că rentabilitatea capitalurilor proprii ale DSB se menține în limitele prevăzute de stat.

| (351) | Astfel, mecanismul de rambursare presupune ajustarea plăților contractuale la sfârșitul exercițiului financiar anual (a se vedea considerentul 227). Aplicarea acestui mecanism determină o reducere brută a plăților contractuale în scopul menținerii nivelului de 6 % al profitului rezonabil stabilit din rentabilitatea capitalurilor proprii, conform următoarei formule:

  Total venituri – profit rezonabil – total cheltuieli = reducere brută |
| --- | --- |

(351)

Astfel, mecanismul de rambursare presupune ajustarea plăților contractuale la sfârșitul exercițiului financiar anual (a se vedea considerentul 227). Aplicarea acestui mecanism determină o reducere brută a plăților contractuale în scopul menținerii nivelului de 6 % al profitului rezonabil stabilit din rentabilitatea capitalurilor proprii, conform următoarei formule:

Total venituri – profit rezonabil – total cheltuieli = reducere brută

| (352) | Comisia consideră că acest mecanism de rambursare răspunde cerințelor prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, dar și în cadrul comunitar privind ajutoarele de stat sub formă de compensații de serviciu public (48). Astfel, Comisia arată că un astfel de sistem este asimilabil controalelor descrise în secțiunea III din acest cadru. Comisia remarcă, de asemenea, că nivelul profitului rezonabil de bază va rămâne fixat la 6 % din rentabilitatea capitalurilor proprii, nivel pe care îl consideră rezonabil pentru acest tip de activitate, ținând seama de nivelurile atinse de concurenții DSB actuali de pe piața națională indicați de DKT. |
| --- | --- |

(352)

Comisia consideră că acest mecanism de rambursare răspunde cerințelor prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, dar și în cadrul comunitar privind ajutoarele de stat sub formă de compensații de serviciu public (48). Astfel, Comisia arată că un astfel de sistem este asimilabil controalelor descrise în secțiunea III din acest cadru. Comisia remarcă, de asemenea, că nivelul profitului rezonabil de bază va rămâne fixat la 6 % din rentabilitatea capitalurilor proprii, nivel pe care îl consideră rezonabil pentru acest tip de activitate, ținând seama de nivelurile atinse de concurenții DSB actuali de pe piața națională indicați de DKT.

| (353) | De asemenea, Comisia arată că acest mecanism include corecții privind eficiența și îmbunătățirile calitative. Mecanismul conceput prevede o adaptare a reducerii brute, astfel încât DSB să poată menține o parte din aceasta ca urmare a reducerii costurilor per călător-kilometru și a creșterii numărului de călători măsurată în călători-kilometru (a se vedea considerentul 228). Aceste corecții se aplică după următoarea formulă:

  Mecanism de rambursare = reducere brută – corecții (Costuri Δ. + călător-km Δ) = reducere netă |
| --- | --- |

(353)

De asemenea, Comisia arată că acest mecanism include corecții privind eficiența și îmbunătățirile calitative. Mecanismul conceput prevede o adaptare a reducerii brute, astfel încât DSB să poată menține o parte din aceasta ca urmare a reducerii costurilor per călător-kilometru și a creșterii numărului de călători măsurată în călători-kilometru (a se vedea considerentul 228). Aceste corecții se aplică după următoarea formulă:

Mecanism de rambursare = reducere brută – corecții (Costuri Δ. + călător-km Δ) = reducere netă

| (354) | Comisia adaugă că parametrii care permit stabilirea reducerii nete și deci luarea în calcul a acestor corecții sunt prestabiliți și cuantificați (a se vedea considerentul 229). Astfel, mecanismul de rambursare poate fi adaptat în modul următor:
  —   Costuri Δ.: dacă DSB a redus costurile (pe călător-kilometru) față de media costurilor din ultimii patru ani, această îmbunătățire se calculează astfel: diferența de cost per călător-kilometru (în procente) raportată la media costurilor din ultimii patru ani înmulțită cu o bază de cost total și
  —   Călător-kilometru Δ: dacă numărul de călători crește, creșterea traficului de călători măsurată în călători-kilometru se înmulțește cu 0,80 DKK, iar reducerea brută scade cu aceeași sumă (49). |
| --- | --- |

(354)

Comisia adaugă că parametrii care permit stabilirea reducerii nete și deci luarea în calcul a acestor corecții sunt prestabiliți și cuantificați (a se vedea considerentul 229). Astfel, mecanismul de rambursare poate fi adaptat în modul următor:

—   Costuri Δ.: dacă DSB a redus costurile (pe călător-kilometru) față de media costurilor din ultimii patru ani, această îmbunătățire se calculează astfel: diferența de cost per călător-kilometru (în procente) raportată la media costurilor din ultimii patru ani înmulțită cu o bază de cost total și

—   Călător-kilometru Δ: dacă numărul de călători crește, creșterea traficului de călători măsurată în călători-kilometru se înmulțește cu 0,80 DKK, iar reducerea brută scade cu aceeași sumă (49).

| (355) | Comisia arată că aceste corecții sunt conforme cu dispozițiile de la punctul 7 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 care prevede că:
  „Metoda de compensare trebuie să promoveze întreținerea sau dezvoltarea unei gestiuni eficace efectuate de către operatorul de serviciu public, care poate face obiectul unei evaluări obiective, și a prestării de servicii de transport de călători la standarde suficient de înalte”. |
| --- | --- |

(355)

Comisia arată că aceste corecții sunt conforme cu dispozițiile de la punctul 7 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 care prevede că:

„Metoda de compensare trebuie să promoveze întreținerea sau dezvoltarea unei gestiuni eficace efectuate de către operatorul de serviciu public, care poate face obiectul unei evaluări obiective, și a prestării de servicii de transport de călători la standarde suficient de înalte”.

| (356) | În acest caz, corecția prevăzută, bazată pe creșterea numărului de călători și diminuarea costului unitar, adaptează în mod convenabil noțiunile de îmbunătățire a gestiunii eficace și a calității serviciului oferit. Cu toate acestea, Comisia apreciază că niciuna dintre aceste corecții nu poate fi efectuată decât în măsura în care fiecare parametru reținut reflectă și o îmbunătățire față de rezultatele obținute anterior pentru acești parametri. Această limitare este necesară pentru a evita, în cazul unei îmbunătățiri semnificative a unuia dintre parametri, obținerea unei bonificații în baza celuilalt parametru, în ciuda faptului că acesta din urmă reflectă o îmbunătățire inferioară previziunii. |
| --- | --- |

(356)

În acest caz, corecția prevăzută, bazată pe creșterea numărului de călători și diminuarea costului unitar, adaptează în mod convenabil noțiunile de îmbunătățire a gestiunii eficace și a calității serviciului oferit. Cu toate acestea, Comisia apreciază că niciuna dintre aceste corecții nu poate fi efectuată decât în măsura în care fiecare parametru reținut reflectă și o îmbunătățire față de rezultatele obținute anterior pentru acești parametri. Această limitare este necesară pentru a evita, în cazul unei îmbunătățiri semnificative a unuia dintre parametri, obținerea unei bonificații în baza celuilalt parametru, în ciuda faptului că acesta din urmă reflectă o îmbunătățire inferioară previziunii.

| (357) | În sfârșit, mecanismul de rambursare este completat de stabilirea unei limite superioare menite să asigure că nivelul profitului nu depășește nivelul unui profit rezonabil, conform următoarei formule (a se vedea considerentele 233-237): |
| --- | --- |

(357)

În sfârșit, mecanismul de rambursare este completat de stabilirea unei limite superioare menite să asigure că nivelul profitului nu depășește nivelul unui profit rezonabil, conform următoarei formule (a se vedea considerentele 233-237):

Formula

| (358) | Astfel, corecțiile aplicate pentru luarea în calcul a creșterii eficacității și/sau a îmbunătățirii calității serviciului vor permite variații ale profitului rezonabil între 6 % și 12 %, cu un plafon anual fixat la 10 % pe trei ani, pe baza unor criterii obiective (a se vedea considerentele 235-237). |
| --- | --- |

(358)

Astfel, corecțiile aplicate pentru luarea în calcul a creșterii eficacității și/sau a îmbunătățirii calității serviciului vor permite variații ale profitului rezonabil între 6 % și 12 %, cu un plafon anual fixat la 10 % pe trei ani, pe baza unor criterii obiective (a se vedea considerentele 235-237).

| (359) | Comisia consideră că în acest interval beneficiul acordat de Danemarca întreprinderii DSB în cadrul activităților de serviciu public rămâne rezonabil, cu atât mai mult cu cât este limitat la 10 % pe trei ani. Constatarea Comisiei se bazează pe mai multe indicii obținute din informațiile de care dispune pentru evaluarea caracterului rezonabil al nivelului profitului. |
| --- | --- |

(359)

Comisia consideră că în acest interval beneficiul acordat de Danemarca întreprinderii DSB în cadrul activităților de serviciu public rămâne rezonabil, cu atât mai mult cu cât este limitat la 10 % pe trei ani. Constatarea Comisiei se bazează pe mai multe indicii obținute din informațiile de care dispune pentru evaluarea caracterului rezonabil al nivelului profitului.

| (360) | Astfel, evaluarea Comisiei se bazează, mai ales, pe un studiu al situației întreprinderilor feroviare din Europa (50) care prezintă, în special, o comparație a rentabilității economice (51) a întreprinderilor feroviare pentru anul 2004. Conform acestei analize, rentabilitatea capitalului propriu (ROE) DSB constatată în 2004 (9 %) corespunde unei rentabilități de 3 % a activelor societății (ROA); trebuie menționat că procentul de 9 % pentru ROE corespunde mediei intervalului de compensare acordat DSB în baza contractului. De asemenea, această analiză demonstrează că anumite întreprinderi feroviare au avut, în perioada respectivă, o rentabilitate economică slabă, chiar negativă (PKP, Eurostar, NSB). Potrivit studiului menționat, mai multe întreprinderi au avut, însă, rentabilități economice similare (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %), chiar foarte mari (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %) la nivelul de 3 % al ROA DSB. |
| --- | --- |

(360)

Astfel, evaluarea Comisiei se bazează, mai ales, pe un studiu al situației întreprinderilor feroviare din Europa (50) care prezintă, în special, o comparație a rentabilității economice (51) a întreprinderilor feroviare pentru anul 2004. Conform acestei analize, rentabilitatea capitalului propriu (ROE) DSB constatată în 2004 (9 %) corespunde unei rentabilități de 3 % a activelor societății (ROA); trebuie menționat că procentul de 9 % pentru ROE corespunde mediei intervalului de compensare acordat DSB în baza contractului. De asemenea, această analiză demonstrează că anumite întreprinderi feroviare au avut, în perioada respectivă, o rentabilitate economică slabă, chiar negativă (PKP, Eurostar, NSB). Potrivit studiului menționat, mai multe întreprinderi au avut, însă, rentabilități economice similare (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %), chiar foarte mari (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %) la nivelul de 3 % al ROA DSB.

| (361) | De asemenea, Comisia se bazează pe practica decizională în materie de servicii de interes economic general (52). |
| --- | --- |

(361)

De asemenea, Comisia se bazează pe practica decizională în materie de servicii de interes economic general (52).

| (362) | De asemenea, evaluarea Comisiei ține seama de faptul că DSB își asumă o parte din riscurile legate de această activitate, atât timp cât plățile contractuale sunt stabilite în prealabil și nu pot fi majorate în cazul unei diferențe negative față de estimări, reflectând o degradare a performanței DSB cauzate, de exemplu, de o deviere a costurilor sau de o scădere a veniturilor întreprinderii. Comisia ia notă de faptul că, atât timp cât întreprinderea este expusă riscului negativ în privința rentabilității, care nu îi garantează atingerea rentabilității contractuale estimate de 6 %, pare oportună stimularea acesteia în vederea creșterii eficacității și, prin aceasta, crearea posibilității ca întreprinderea să-și mențină o parte din rentabilitatea generată astfel, inclusiv cea care ar depăși nivelul prevăzut în contract, și aceasta în cadrul intervalului menționat anterior. |
| --- | --- |

(362)

De asemenea, evaluarea Comisiei ține seama de faptul că DSB își asumă o parte din riscurile legate de această activitate, atât timp cât plățile contractuale sunt stabilite în prealabil și nu pot fi majorate în cazul unei diferențe negative față de estimări, reflectând o degradare a performanței DSB cauzate, de exemplu, de o deviere a costurilor sau de o scădere a veniturilor întreprinderii. Comisia ia notă de faptul că, atât timp cât întreprinderea este expusă riscului negativ în privința rentabilității, care nu îi garantează atingerea rentabilității contractuale estimate de 6 %, pare oportună stimularea acesteia în vederea creșterii eficacității și, prin aceasta, crearea posibilității ca întreprinderea să-și mențină o parte din rentabilitatea generată astfel, inclusiv cea care ar depăși nivelul prevăzut în contract, și aceasta în cadrul intervalului menționat anterior.

| (363) | În sfârșit, Comisia remarcă, pe baza demonstrației empirice efectuate de autoritățile daneze, că aplicarea acestui mecanism de rambursare în trecut ar fi determinat o rentabilitate a capitalului propriu al DSB între 8,8 % și 11,9 % în perioada 2004-2008 și ar fi implicat rambursarea a 38 de milioane DKK pe anul 2006, ținând seama de limita de 10 % pe trei ani (a se vedea considerentele 238-240). |
| --- | --- |

(363)

În sfârșit, Comisia remarcă, pe baza demonstrației empirice efectuate de autoritățile daneze, că aplicarea acestui mecanism de rambursare în trecut ar fi determinat o rentabilitate a capitalului propriu al DSB între 8,8 % și 11,9 % în perioada 2004-2008 și ar fi implicat rambursarea a 38 de milioane DKK pe anul 2006, ținând seama de limita de 10 % pe trei ani (a se vedea considerentele 238-240).

| (364) | În consecință, Comisia constată că excedentele rezultatului DSB reflectă faptul că plățile contractuale au depășit necesarul compensării costurilor suportate pentru îndeplinirea misiunilor din contractele de servicii publice, fiind amplificate de un profit rezonabil. În realitate, Comisia consideră că prelevarea de dividende suplimentare la o valoare net superioară excedentelor a permis evitarea supracompensării DSB. În cazul în care Comisia se pronunță în absența unei supracompensări în cazul în speță, aceasta pune condiția instituirii mecanismului de rambursare descris în prezenta decizie și menționat anterior la considerentul 356. |
| --- | --- |

(364)

În consecință, Comisia constată că excedentele rezultatului DSB reflectă faptul că plățile contractuale au depășit necesarul compensării costurilor suportate pentru îndeplinirea misiunilor din contractele de servicii publice, fiind amplificate de un profit rezonabil. În realitate, Comisia consideră că prelevarea de dividende suplimentare la o valoare net superioară excedentelor a permis evitarea supracompensării DSB. În cazul în care Comisia se pronunță în absența unei supracompensări în cazul în speță, aceasta pune condiția instituirii mecanismului de rambursare descris în prezenta decizie și menționat anterior la considerentul 356.

(ii)   Întârzieri în livrarea materialului rulant

| (365) | Comisia constată că nu se contestă faptul că livrarea materialului rulant de către producătorul AnsaldoBreda, prevăzută în contractele de servicii publice, a cunoscut întârzieri importante. Pentru asumarea obligațiilor, DSB a recurs la închirierea materialului, încheind contracte suplimentare încheiate cu Ministerul danez al Transporturilor. |
| --- | --- |

(365)

Comisia constată că nu se contestă faptul că livrarea materialului rulant de către producătorul AnsaldoBreda, prevăzută în contractele de servicii publice, a cunoscut întârzieri importante. Pentru asumarea obligațiilor, DSB a recurs la închirierea materialului, încheind contracte suplimentare încheiate cu Ministerul danez al Transporturilor.

| (366) | Comisia amintește că, în virtutea contractelor de servicii publice încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB, aceasta din urmă trebuia să suporte costurile aferente amortizării trenurilor și dobânzile, și că aceste costuri au fost acoperite de plățile contractuale. |
| --- | --- |

(366)

Comisia amintește că, în virtutea contractelor de servicii publice încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB, aceasta din urmă trebuia să suporte costurile aferente amortizării trenurilor și dobânzile, și că aceste costuri au fost acoperite de plățile contractuale.

| (367) | Comisia ia, însă, notă de faptul că în contractul de servicii publice valabil în perioada 2000-2004 nu au fost prevăzute consecințele financiare ale întârzierilor și impactul lor asupra plăților contractuale, în schimb au fost prevăzute în contractul încheiat pentru perioada 2005-2014. |
| --- | --- |

(367)

Comisia ia, însă, notă de faptul că în contractul de servicii publice valabil în perioada 2000-2004 nu au fost prevăzute consecințele financiare ale întârzierilor și impactul lor asupra plăților contractuale, în schimb au fost prevăzute în contractul încheiat pentru perioada 2005-2014.

| (368) | În consecință, Comisia consideră că trebuie să se facă distincție între trei aspecte. |
| --- | --- |

(368)

În consecință, Comisia consideră că trebuie să se facă distincție între trei aspecte.

| (369) | În primul rând, în cadrul contractului de servicii publice încheiat pentru perioada 2000-2004, Comisia arată că, la calcularea plăților contractuale, consecințele întârzierilor nu au fost luate în considerare în totalitate. Autoritățile daneze au admis că astfel a rezultat un impact pozitiv de 154 de milioane DKK. Din această sumă, 50 de milioane au fost restituite statului sub forma unei reduceri voluntare a plăților contractuale. În consecință, Comisia consideră că DSB a beneficiat de plăți contractuale în valoare de 104 milioane DKK, corespunzătoare unor costuri pe care nu le-a suportat. |
| --- | --- |

(369)

În primul rând, în cadrul contractului de servicii publice încheiat pentru perioada 2000-2004, Comisia arată că, la calcularea plăților contractuale, consecințele întârzierilor nu au fost luate în considerare în totalitate. Autoritățile daneze au admis că astfel a rezultat un impact pozitiv de 154 de milioane DKK. Din această sumă, 50 de milioane au fost restituite statului sub forma unei reduceri voluntare a plăților contractuale. În consecință, Comisia consideră că DSB a beneficiat de plăți contractuale în valoare de 104 milioane DKK, corespunzătoare unor costuri pe care nu le-a suportat.

| (370) | În această privință, Comisia consideră că nu poate fi contestat faptul că această sumă a compensat (parțial) prejudiciul economic al DSB cauzat de întârzierile respective. Astfel, problema prejudiciului suferit de DSB rezultă din executarea contractului de livrare între DSB și furnizorul său, aceasta putând face obiectul procedurilor de soluționare (amiabilă, arbitrală sau contencioasă). Comisia menționează că această problemă nu a fost definitiv tranșată, deși s-au plătit compensații provizorii. |
| --- | --- |

(370)

În această privință, Comisia consideră că nu poate fi contestat faptul că această sumă a compensat (parțial) prejudiciul economic al DSB cauzat de întârzierile respective. Astfel, problema prejudiciului suferit de DSB rezultă din executarea contractului de livrare între DSB și furnizorul său, aceasta putând face obiectul procedurilor de soluționare (amiabilă, arbitrală sau contencioasă). Comisia menționează că această problemă nu a fost definitiv tranșată, deși s-au plătit compensații provizorii.

| (371) | În al doilea rând, Comisia arată că în cadrul contractului de servicii publice încheiat pentru perioada 2005-2014, consecințele întârzierilor au fost luate în considerare la calcularea plăților contractuale. Autoritățile daneze au demonstrat modalitatea de funcționare a mecanismului de ajustare a plăților contractuale în funcție de întârzierile de livrare și de tipul de material. Comisia ia notă de faptul că plățile contractuale au fost reduse cu 645 de milioane DKK pentru primii doi ani ai contractului. Astfel, Comisia apreciază că întârzierile în livrarea materialului rulant nu au determinat supracompensarea în cadrul acestui contract de servicii publice. |
| --- | --- |

(371)

În al doilea rând, Comisia arată că în cadrul contractului de servicii publice încheiat pentru perioada 2005-2014, consecințele întârzierilor au fost luate în considerare la calcularea plăților contractuale. Autoritățile daneze au demonstrat modalitatea de funcționare a mecanismului de ajustare a plăților contractuale în funcție de întârzierile de livrare și de tipul de material. Comisia ia notă de faptul că plățile contractuale au fost reduse cu 645 de milioane DKK pentru primii doi ani ai contractului. Astfel, Comisia apreciază că întârzierile în livrarea materialului rulant nu au determinat supracompensarea în cadrul acestui contract de servicii publice.

| (372) | În al treilea rând, Comisia constată că materialul rulant de înlocuire închiriat a făcut obiectul unor contracte suplimentare încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB. Comisia arată că DSB nu era obligată, prin contractele de servicii publice, să utilizeze material alternativ. Comisia ia notă de faptul că aceste contracte suplimentare răspund unei situații noi care nu fusese luată în calcul în contracte, respectiv consecințele întârzierii în livrarea noilor trenuri. Comisia consideră că, astfel, compensațiile plătite în favoarea DSB răspund noilor misiuni ale operatorului feroviar și, din acest motiv, nu au fost de natură să determine supracompensarea în cadrul contractelor de servicii publice. |
| --- | --- |

(372)

În al treilea rând, Comisia constată că materialul rulant de înlocuire închiriat a făcut obiectul unor contracte suplimentare încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB. Comisia arată că DSB nu era obligată, prin contractele de servicii publice, să utilizeze material alternativ. Comisia ia notă de faptul că aceste contracte suplimentare răspund unei situații noi care nu fusese luată în calcul în contracte, respectiv consecințele întârzierii în livrarea noilor trenuri. Comisia consideră că, astfel, compensațiile plătite în favoarea DSB răspund noilor misiuni ale operatorului feroviar și, din acest motiv, nu au fost de natură să determine supracompensarea în cadrul contractelor de servicii publice.

| (373) | Comisia precizează, în acest sens, că, în cazul în care, în urma procedurilor de soluționare (amiabilă, arbitrală sau contencioasă) între DSB și AnsaldoBreda privind întârzierile de livrare, sunt recunoscute anumite prejudicii suferite de DSB, dacă acestea se referă la utilizarea de material rulant de înlocuire și se stabilește obligația de plată a unor compensații de către AnsaldoBreda, aceste compensații trebuie să fie plătite statului danez, care a suportat costul prin contractele suplimentare. Comisia consideră că este necesar să impună statului danez o condiție în acest sens. |
| --- | --- |

(373)

Comisia precizează, în acest sens, că, în cazul în care, în urma procedurilor de soluționare (amiabilă, arbitrală sau contencioasă) între DSB și AnsaldoBreda privind întârzierile de livrare, sunt recunoscute anumite prejudicii suferite de DSB, dacă acestea se referă la utilizarea de material rulant de înlocuire și se stabilește obligația de plată a unor compensații de către AnsaldoBreda, aceste compensații trebuie să fie plătite statului danez, care a suportat costul prin contractele suplimentare. Comisia consideră că este necesar să impună statului danez o condiție în acest sens.

| (374) | Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia constată că DSB a beneficiat de o supracompensație de 104 milioane DKK din cauza întârzierilor în livrarea materialului rulant prevăzut în contractele de servicii publice. Comisia consideră, însă, că efectele acestei supracompensații au fost evitate prin prelevarea de dividende, după cum s-a arătat anterior. Astfel, valoarea totală a dividendelor suplimentare prelevate de statul danez este superioară totalului excedentelor rezultatelor la care se adaugă suma aferentă întârzierilor în livrarea materialului rulant. Astfel, Comisia constată că, în realitate, DSB nu a beneficiat de o supracompensare. |
| --- | --- |

(374)

Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia constată că DSB a beneficiat de o supracompensație de 104 milioane DKK din cauza întârzierilor în livrarea materialului rulant prevăzut în contractele de servicii publice. Comisia consideră, însă, că efectele acestei supracompensații au fost evitate prin prelevarea de dividende, după cum s-a arătat anterior. Astfel, valoarea totală a dividendelor suplimentare prelevate de statul danez este superioară totalului excedentelor rezultatelor la care se adaugă suma aferentă întârzierilor în livrarea materialului rulant. Astfel, Comisia constată că, în realitate, DSB nu a beneficiat de o supracompensare.

(iii)   Cazul special al rutei Copenhaga-Ystad

| (375) | În decizia de inițiere, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că DSB a beneficiat de un avantaj pentru exploatarea acestei linii speciale. În acest sens, Comisia a analizat două aspecte. |
| --- | --- |

(375)

În decizia de inițiere, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că DSB a beneficiat de un avantaj pentru exploatarea acestei linii speciale. În acest sens, Comisia a analizat două aspecte.

| (376) | Pe de o parte, Comisia a verificat dacă în perioada 2000-2004 DSB a primit sprijin financiar sub formă de subvenții în baza contractului de servicii publice, deși linia era exploatată fără a face obiectul uni misiuni de serviciu public. |
| --- | --- |

(376)

Pe de o parte, Comisia a verificat dacă în perioada 2000-2004 DSB a primit sprijin financiar sub formă de subvenții în baza contractului de servicii publice, deși linia era exploatată fără a face obiectul uni misiuni de serviciu public.

| (377) | Comisia reține, în acest sens, că autoritățile daneze au clarificat condițiile de exploatare a liniei Copenhaga-Ystad începând din 2000. Autoritățile daneze au precizat, în special, că această linie nu a fost inclusă în regimul de „transport public” decât în 2002, printr-un contract specific, întrucât, aparent, linia respectivă nu putea fi rentabilă. De asemenea, autoritățile daneze au arătat că acest contract specific nu prevedea nicio compensație suplimentară din partea statului danez în favoarea DSB pentru exploatarea acestei linii între 2002 și 2004. Astfel, autoritățile daneze au stabilit că linia feroviară care leagă Copenhaga de Ystad nu a făcut obiectul unei finanțări publice înainte de 2005. |
| --- | --- |

(377)

Comisia reține, în acest sens, că autoritățile daneze au clarificat condițiile de exploatare a liniei Copenhaga-Ystad începând din 2000. Autoritățile daneze au precizat, în special, că această linie nu a fost inclusă în regimul de „transport public” decât în 2002, printr-un contract specific, întrucât, aparent, linia respectivă nu putea fi rentabilă. De asemenea, autoritățile daneze au arătat că acest contract specific nu prevedea nicio compensație suplimentară din partea statului danez în favoarea DSB pentru exploatarea acestei linii între 2002 și 2004. Astfel, autoritățile daneze au stabilit că linia feroviară care leagă Copenhaga de Ystad nu a făcut obiectul unei finanțări publice înainte de 2005.

| (378) | Comisia arată că includerea acestei linii în regimul de „trafic de serviciu public” în perioada 2002-2004, fără compensare suplimentară, comparativ cu compensațiile plătite în cadrul contractului de servicii publice încheiat cu DSB pentru perioada 2002-2004, nu a putut genera o supracompensare. Astfel, includerea în regimul de trafic de transport public a avut drept consecință creșterea misiunilor DSB, fără majorarea plăților contractuale. De asemenea, aceasta a însemnat integrarea veniturilor realizate din exploatarea acestei linii în totalul veniturilor DSB din activitățile de servicii publice. Comisia ia, însă, notă de faptul că această linie era deficitară în 2002 și că tocmai din acest motiv a fost inclusă în regimul de „trafic public”. Așadar, această integrare nu a putut antrena o supracompensare. |
| --- | --- |

(378)

Comisia arată că includerea acestei linii în regimul de „trafic de serviciu public” în perioada 2002-2004, fără compensare suplimentară, comparativ cu compensațiile plătite în cadrul contractului de servicii publice încheiat cu DSB pentru perioada 2002-2004, nu a putut genera o supracompensare. Astfel, includerea în regimul de trafic de transport public a avut drept consecință creșterea misiunilor DSB, fără majorarea plăților contractuale. De asemenea, aceasta a însemnat integrarea veniturilor realizate din exploatarea acestei linii în totalul veniturilor DSB din activitățile de servicii publice. Comisia ia, însă, notă de faptul că această linie era deficitară în 2002 și că tocmai din acest motiv a fost inclusă în regimul de „trafic public”. Așadar, această integrare nu a putut antrena o supracompensare.

| (379) | În orice caz, dacă linia ar fi fost profitabilă, Comisia consideră că veniturile specifice acesteia ar fi sporit veniturile totale ale DSB din activitățile de servicii publice. Estimarea unei eventuale supracompensări ar fi, astfel, acoperită de analiza globală a eventualelor supracompensații primite de DSB din excedentele rezultatelor sale în cadrul executării contractului de servicii publice în perioada 2000-2004. Comisia face trimitere la raționamentul prezentat la considerentele 324-353 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(379)

În orice caz, dacă linia ar fi fost profitabilă, Comisia consideră că veniturile specifice acesteia ar fi sporit veniturile totale ale DSB din activitățile de servicii publice. Estimarea unei eventuale supracompensări ar fi, astfel, acoperită de analiza globală a eventualelor supracompensații primite de DSB din excedentele rezultatelor sale în cadrul executării contractului de servicii publice în perioada 2000-2004. Comisia face trimitere la raționamentul prezentat la considerentele 324-353 din prezenta decizie.

| (380) | Pe de altă parte, Comisia a analizat costurile DSB pe ruta Copenhaga-Bornholm și, în special, includerea corespondenței cu feribotul între Ystad și Rønne (53) în costul biletelor integrate pentru călători. |
| --- | --- |

(380)

Pe de altă parte, Comisia a analizat costurile DSB pe ruta Copenhaga-Bornholm și, în special, includerea corespondenței cu feribotul între Ystad și Rønne (53) în costul biletelor integrate pentru călători.

| (381) | Comisia amintește că legătura maritimă dintre aceste două porturi este operată de o întreprindere publică, Bornholmtrafikken A/S, în baza unui contract încheiat cu statul danez în urma unei cereri de oferte. Autoritățile daneze au precizat obligațiile întreprinderii Bornholmtrafikken A/S asumate prin acest contract, în special în ceea ce privește coordonarea orarelor cu operatorii de transport rutier sau feroviar. De asemenea, autoritățile daneze precizează că nu a fost stabilită nicio obligație în materie de politică tarifară în afara stabilirii tarifelor minimale. |
| --- | --- |

(381)

Comisia amintește că legătura maritimă dintre aceste două porturi este operată de o întreprindere publică, Bornholmtrafikken A/S, în baza unui contract încheiat cu statul danez în urma unei cereri de oferte. Autoritățile daneze au precizat obligațiile întreprinderii Bornholmtrafikken A/S asumate prin acest contract, în special în ceea ce privește coordonarea orarelor cu operatorii de transport rutier sau feroviar. De asemenea, autoritățile daneze precizează că nu a fost stabilită nicio obligație în materie de politică tarifară în afara stabilirii tarifelor minimale.

| (382) | Având în vedere informațiile transmise de autoritățile daneze, Comisia constată că prețurile practicate de Bornholmtrafikken A/S sunt identice cu cele practicate de DSB și de Gradhundbus. Singurul tarif care nu este aplicat decât de DSB este prețul special pentru biletul DSB Orange, cu traversarea podului Great Belt. Acest tarif răspunde însă obiectivelor comerciale specifice ale Bornholmtrafikken A/S în măsura în care programul DSB Orange permite atragerea călătorilor pe ruta Iutlanda-Bornholm. Obținerea acestui tarif special răspunde unor condiții concrete (sunt vizate doar anumite trenuri, sistem de rezervare online, număr de bilete limitat etc.) și se adresează unor servicii diferite de cele oferite de operatorii de transport rutier pe această linie. Comisia reține că această ofertă a vizat un număr prea mic de călători și că nu a mai fost propusă începând din 2009. |
| --- | --- |

(382)

Având în vedere informațiile transmise de autoritățile daneze, Comisia constată că prețurile practicate de Bornholmtrafikken A/S sunt identice cu cele practicate de DSB și de Gradhundbus. Singurul tarif care nu este aplicat decât de DSB este prețul special pentru biletul DSB Orange, cu traversarea podului Great Belt. Acest tarif răspunde însă obiectivelor comerciale specifice ale Bornholmtrafikken A/S în măsura în care programul DSB Orange permite atragerea călătorilor pe ruta Iutlanda-Bornholm. Obținerea acestui tarif special răspunde unor condiții concrete (sunt vizate doar anumite trenuri, sistem de rezervare online, număr de bilete limitat etc.) și se adresează unor servicii diferite de cele oferite de operatorii de transport rutier pe această linie. Comisia reține că această ofertă a vizat un număr prea mic de călători și că nu a mai fost propusă începând din 2009.

| (383) | Din aceste motive, Comisia consideră că prețurile facturate de Bornholmtrafikken A/S pentru această călătorie cu feribotul nu a conferit un avantaj DSB față de concurenții săi care propun o legătură cu autobuzul și practică, de asemenea, facturarea integrată. Comisia consideră, așadar, că facturarea transportului cu feribotul nu a determinat o supracompensare a DSB. |
| --- | --- |

(383)

Din aceste motive, Comisia consideră că prețurile facturate de Bornholmtrafikken A/S pentru această călătorie cu feribotul nu a conferit un avantaj DSB față de concurenții săi care propun o legătură cu autobuzul și practică, de asemenea, facturarea integrată. Comisia consideră, așadar, că facturarea transportului cu feribotul nu a determinat o supracompensare a DSB.

| (384) | În general, Comisia consideră că respectivele compensații de serviciu public au fost calculate conform normelor stabilite în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(384)

În general, Comisia consideră că respectivele compensații de serviciu public au fost calculate conform normelor stabilite în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

| (385) | În consecință, Comisia constată că ajutoarele de stat conținute în plățile contractuale efectuate în cadrul contractelor de servicii publice încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB sunt compatibile cu piața internă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 de aplicare a articolului 93 din TFUE. |
| --- | --- |

(385)

În consecință, Comisia constată că ajutoarele de stat conținute în plățile contractuale efectuate în cadrul contractelor de servicii publice încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB sunt compatibile cu piața internă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 de aplicare a articolului 93 din TFUE.

8.3.3.   IMPACTUL ANUMITOR MĂSURI FISCALE ASUPRA COMPATIBILITĂțII COMPENSAțIILOR DE SERVICIU PUBLIC.

| (386) | În decizia de inițiere, Comisia constată că întreprinderile private daneze care operează în sectoare scutite de TVA, cum ar fi sectorul transporturilor publice, sunt supuse unui regim special de impozitare pe salariu („lønsumsafgift”). Cu toate acestea, Comisia a remarcat că întreprinderile publice, precum DSB, nu sunt supuse acestei impozitări. |
| --- | --- |

(386)

În decizia de inițiere, Comisia constată că întreprinderile private daneze care operează în sectoare scutite de TVA, cum ar fi sectorul transporturilor publice, sunt supuse unui regim special de impozitare pe salariu („lønsumsafgift”). Cu toate acestea, Comisia a remarcat că întreprinderile publice, precum DSB, nu sunt supuse acestei impozitări.

| (387) | Dacă DKT, al doilea reclamant, susține că scutirea DSB de acest impozit pe salariu îi poate conferi un avantaj concurențial, Comisia nu a examinat problema impozitului pe salariu, întrucât aceasta face obiectul unei investigări generale a Comisiei în cadrul unei proceduri separate (54). Reclamantul a invocat chiar o problemă parlamentară și răspunsul dat de doamna Kroes Comisiei (55). |
| --- | --- |

(387)

Dacă DKT, al doilea reclamant, susține că scutirea DSB de acest impozit pe salariu îi poate conferi un avantaj concurențial, Comisia nu a examinat problema impozitului pe salariu, întrucât aceasta face obiectul unei investigări generale a Comisiei în cadrul unei proceduri separate (54). Reclamantul a invocat chiar o problemă parlamentară și răspunsul dat de doamna Kroes Comisiei (55).

| (388) | Prin scrisoarea din 9 iunie 2009, Comisia a informat DKT că, în urma examinării măsurilor respective, Comisia a decis încheierea procedurii sus-menționate. De asemenea, Comisia a arătat că a purtat discuții și a realizat schimburi de informații cu autoritățile daneze în scopul obținerii unor clarificări asupra eventualelor probleme și ambiguități ce decurg din această scutire, în ceea ce privește normele privind ajutoarele de stat. În acest context, autoritățile daneze au acceptat modificarea legislației naționale. |
| --- | --- |

(388)

Prin scrisoarea din 9 iunie 2009, Comisia a informat DKT că, în urma examinării măsurilor respective, Comisia a decis încheierea procedurii sus-menționate. De asemenea, Comisia a arătat că a purtat discuții și a realizat schimburi de informații cu autoritățile daneze în scopul obținerii unor clarificări asupra eventualelor probleme și ambiguități ce decurg din această scutire, în ceea ce privește normele privind ajutoarele de stat. În acest context, autoritățile daneze au acceptat modificarea legislației naționale.

| (389) | Astfel, Comisia constată că Danemarca a adoptat Legea nr. 526 din 25 iunie 2008, care elimină orice eventuală distorsiune între întreprinderile publice și cele private în ceea ce privește aplicarea impozitului pe salariu. De asemenea, Comisia arată că această lege a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2009 și că, de la această dată, DSB se supune impozitării respective. |
| --- | --- |

(389)

Astfel, Comisia constată că Danemarca a adoptat Legea nr. 526 din 25 iunie 2008, care elimină orice eventuală distorsiune între întreprinderile publice și cele private în ceea ce privește aplicarea impozitului pe salariu. De asemenea, Comisia arată că această lege a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2009 și că, de la această dată, DSB se supune impozitării respective.

| (390) | În încheierea prezentei investigații, Comisia arată că exonerarea DSB de la plata acestui impozit a fost inclusă în parametrii care au determinat nivelul plăților contractuale în favoarea DSB în cadrul contractelor de servicii publice, după cum se menționează la considerentul 88 din prezenta decizie. Comisia ia notă de faptul că scutirea de impozit a redus costurile operaționale ale DSB pentru operarea serviciilor de transport prevăzute în contractele de servicii publice. În consecință, Comisia constată că, în lipsa unei scutiri, statul danez ar fi trebuit să mărească valoarea plăților contractuale. |
| --- | --- |

(390)

În încheierea prezentei investigații, Comisia arată că exonerarea DSB de la plata acestui impozit a fost inclusă în parametrii care au determinat nivelul plăților contractuale în favoarea DSB în cadrul contractelor de servicii publice, după cum se menționează la considerentul 88 din prezenta decizie. Comisia ia notă de faptul că scutirea de impozit a redus costurile operaționale ale DSB pentru operarea serviciilor de transport prevăzute în contractele de servicii publice. În consecință, Comisia constată că, în lipsa unei scutiri, statul danez ar fi trebuit să mărească valoarea plăților contractuale.

| (391) | Prin urmare, Comisia consideră că, în cazul în care scutirea DSB de la plata impozitului pe salariu constituie ajutor de stat, aceasta ar trebui asimilată unor „plăți contractuale suplimentare” echivalente sarcinii fiscale exonerate. În această ipoteză, Comisia constată că aceste „plăți contractuale suplimentare” nu ar fi antrenat supracompensarea DSB. |
| --- | --- |

(391)

Prin urmare, Comisia consideră că, în cazul în care scutirea DSB de la plata impozitului pe salariu constituie ajutor de stat, aceasta ar trebui asimilată unor „plăți contractuale suplimentare” echivalente sarcinii fiscale exonerate. În această ipoteză, Comisia constată că aceste „plăți contractuale suplimentare” nu ar fi antrenat supracompensarea DSB.

| (392) | De asemenea, Comisia observă că, începând cu 1 ianuarie 2009, DSB se supune plății impozitului pe salariu. În consecință, obligațiile fiscale ale DSB cresc, ceea ce are un impact asupra costurilor operaționale necesare operării serviciilor de transport prevăzute în contractele de servicii publice. Autoritățile daneze au precizat că supracostul creat pentru DSB va fi compensat pentru a ține cont de această modificare în parametrii de calcul al plăților contractuale. |
| --- | --- |

(392)

De asemenea, Comisia observă că, începând cu 1 ianuarie 2009, DSB se supune plății impozitului pe salariu. În consecință, obligațiile fiscale ale DSB cresc, ceea ce are un impact asupra costurilor operaționale necesare operării serviciilor de transport prevăzute în contractele de servicii publice. Autoritățile daneze au precizat că supracostul creat pentru DSB va fi compensat pentru a ține cont de această modificare în parametrii de calcul al plăților contractuale.

| (393) | În această privință, Comisia consideră că o compensare a costurilor fiscale suplimentare, în urma eliminării scutirii de impozit a DSB, se înscrie în economia generală a sistemului de compensare a contractelor de servicii publice. Comisia a verificat dacă această compensare corespunde strict sarcinii fiscale suplimentare suportate de DSB exclusiv pentru activitățile sale de serviciu public. |
| --- | --- |

(393)

În această privință, Comisia consideră că o compensare a costurilor fiscale suplimentare, în urma eliminării scutirii de impozit a DSB, se înscrie în economia generală a sistemului de compensare a contractelor de servicii publice. Comisia a verificat dacă această compensare corespunde strict sarcinii fiscale suplimentare suportate de DSB exclusiv pentru activitățile sale de serviciu public.

| (394) | În consecință, Comisia constată că o compensație acordată de statul danez pentru impozitul pe salariu plătit de DSB nu determină supracompensarea și trebuie considerată compatibilă cu piața internă în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(394)

În consecință, Comisia constată că o compensație acordată de statul danez pentru impozitul pe salariu plătit de DSB nu determină supracompensarea și trebuie considerată compatibilă cu piața internă în temeiul Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

9.   CONCLUZII

| (395) | Comisia consideră că respectivele contracte de servicii publice încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(395)

Comisia consideră că respectivele contracte de servicii publice încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și DSB constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (396) | Cu toate acestea, Comisia constată că aceste ajutoare sunt compatibile cu piața internă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007, sub rezerva instituirii, de către Danemarca, a mecanismului de rambursare descris în prezenta decizie la considerentele 222-240 și 356 în contractele de servicii publice în derulare. În aceste condiții, ajutoarele respective sunt compatibile până la expirarea contractelor de servicii publice aflate în derulare. |
| --- | --- |

(396)

Cu toate acestea, Comisia constată că aceste ajutoare sunt compatibile cu piața internă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007, sub rezerva instituirii, de către Danemarca, a mecanismului de rambursare descris în prezenta decizie la considerentele 222-240 și 356 în contractele de servicii publice în derulare. În aceste condiții, ajutoarele respective sunt compatibile până la expirarea contractelor de servicii publice aflate în derulare.

| (397) | Evaluarea compatibilității ajutoarelor care fac obiectul prezentei decizii a fost realizată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 aplicabil la data adoptării deciziei de către Comisie. |
| --- | --- |

(397)

Evaluarea compatibilității ajutoarelor care fac obiectul prezentei decizii a fost realizată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 aplicabil la data adoptării deciziei de către Comisie.

| (398) | Comisia menționează că normele de evaluare din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 sunt, în esență, similare celor din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69, astfel cum sunt prezentate și interpretate de Comisie în decizia sa de inițiere. Comisia constată că, în cazul de față, aplicarea Regulamentului (CEE) nr. 1191/69 nu ar fi condus la o concluzie diferită. |
| --- | --- |

(398)

Comisia menționează că normele de evaluare din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 sunt, în esență, similare celor din Regulamentul (CEE) nr. 1191/69, astfel cum sunt prezentate și interpretate de Comisie în decizia sa de inițiere. Comisia constată că, în cazul de față, aplicarea Regulamentului (CEE) nr. 1191/69 nu ar fi condus la o concluzie diferită.

| (399) | În concluzie, ajutoarele în cauză sunt compatibile până la expirarea contractelor de servicii publice în derulare. Este vorba de contractele încheiate în 2004, adică după 26 iulie 2000 și înainte de 3 decembrie 2009, în lipsa unei proceduri competitive echitabile de atribuire și pe o durată de 10 ani. Prin urmare, aceste ajutoare intră sub incidența articolului 8 alineatul (3) primul paragraf litera (d) și paragraful 3 ultima și penultima teză din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. Totuși, Comisia amintește că, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, statele membre trebuie să ia măsuri pentru a se conforma treptat normelor de atribuire a contractelor respective în conformitate cu dispozițiile articolului 5 până la 3 decembrie 2019. |
| --- | --- |

(399)

În concluzie, ajutoarele în cauză sunt compatibile până la expirarea contractelor de servicii publice în derulare. Este vorba de contractele încheiate în 2004, adică după 26 iulie 2000 și înainte de 3 decembrie 2009, în lipsa unei proceduri competitive echitabile de atribuire și pe o durată de 10 ani. Prin urmare, aceste ajutoare intră sub incidența articolului 8 alineatul (3) primul paragraf litera (d) și paragraful 3 ultima și penultima teză din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. Totuși, Comisia amintește că, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, statele membre trebuie să ia măsuri pentru a se conforma treptat normelor de atribuire a contractelor respective în conformitate cu dispozițiile articolului 5 până la 3 decembrie 2019.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contractele de servicii publice de transport încheiate între Ministerul danez al Transporturilor și întreprinderea Danske Statsbaner constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

Aceste ajutoare de stat sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 93 din TFUE, dacă se respectă dispozițiile articolelor 2 și 3 din prezenta decizie.

Articolul 2

Danemarca introduce în toate contractele de servicii publice încheiate cu Danske Statsbaner și aflate în derulare mecanismul de rambursare descris în considerentele 222-240 și 356 din prezenta decizie, ale cărui principale caracteristici sunt următoarele:

| — | Ajustarea plăților contractuale la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar prin stabilirea unei reduceri brute calculate pe baza următoarei formule:

  Total venituri – profit rezonabil – total cheltuieli = reducere brută |
| --- | --- |

—

Ajustarea plăților contractuale la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar prin stabilirea unei reduceri brute calculate pe baza următoarei formule:

Total venituri – profit rezonabil – total cheltuieli = reducere brută

| — | Adaptarea reducerii brute în funcție de creșterea eficacității și îmbunătățirea calității serviciilor conform formulei și parametrilor următori:

  Mecanism de rambursare = reducere brută – corecții (Costuri Δ. + călători-km Δ) = reducere netă







  — | costuri Δ: reducerea costurilor (per călător-km) în raport cu media costurilor pe ultimii patru ani conform calculului: diferența de cost per călător-km (în procente) raportată la media costurilor pe ultimii patru ani înmulțită cu o bază de cost total; și |
| --- | --- | --- |

—

Adaptarea reducerii brute în funcție de creșterea eficacității și îmbunătățirea calității serviciilor conform formulei și parametrilor următori:

Mecanism de rambursare = reducere brută – corecții (Costuri Δ. + călători-km Δ) = reducere netă

—

costuri Δ: reducerea costurilor (per călător-km) în raport cu media costurilor pe ultimii patru ani conform calculului: diferența de cost per călător-km (în procente) raportată la media costurilor pe ultimii patru ani înmulțită cu o bază de cost total; și

| — | călători-km Δ: creșterea traficului de călători măsurată în călători-km (0,80 DKK per călător-km); |
| --- | --- |

—

călători-km Δ: creșterea traficului de călători măsurată în călători-km (0,80 DKK per călător-km);

| — | reducerile totale legate de îmbunătățirea performanțelor nu poate depăși reducerea brută dintr-un an dat. Așadar, reducerea netă se situează între zero și reducerea brută. |
| --- | --- |

—

reducerile totale legate de îmbunătățirea performanțelor nu poate depăși reducerea brută dintr-un an dat. Așadar, reducerea netă se situează între zero și reducerea brută.

| — | Introducerea unei limite superioare în mecanismul de rambursare care să permită garantarea menținerii profitului la un nivel rezonabil conform formulei și caracteristicilor următoare:









  — | calculul nu ține cont decât de partea din capitalurile proprii corespunzătoare activității de serviciu public a DSB; |
| --- | --- | --- |

—

Introducerea unei limite superioare în mecanismul de rambursare care să permită garantarea menținerii profitului la un nivel rezonabil conform formulei și caracteristicilor următoare:

Formula

—

calculul nu ține cont decât de partea din capitalurile proprii corespunzătoare activității de serviciu public a DSB;

| — | limita superioară a profitului rezonabil este stabilită la o rentabilitate a capitalurilor proprii de 12 % raportată la 10 % pe trei ani. |
| --- | --- |

—

limita superioară a profitului rezonabil este stabilită la o rentabilitate a capitalurilor proprii de 12 % raportată la 10 % pe trei ani.

Articolul 3

Compensațiile eventual datorate de întreprinderea AnsaldoBreda grupului DSB reprezentând întârzierile în livrarea materialului rulant se plătesc către statul danez.

Articolul 4

Danemarca informează Comisia cu privire la măsurile adoptate în scopul respectării articolelor 2 și 3 din prezenta decizie în termen de două luni de la notificare.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei.

Adoptată la Bruxelles, 24 februarie 2010.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Cele două serii de dispoziții sunt, în esență, identice. În cadrul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese, după caz, ca trimiteri la articolele 87 și 88 din Tratatul CE.

1

(2)  JO C 309, 4.12.2008, p. 14.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 2.

3

(4)  Hotărârea Tribunalului din 25 noiembrie 2009, Jørgen Andersen/Comisia, T-87/09.

4

Jørgen Andersen

Comisia

(5)  JO L 315, 3.12.2007, p. 1.

5

(6)  Legea nr. 485 din 1 iulie 1998 privind înființarea întreprinderii publice independente DSB SV și a DSB Cargo începând din 1 ianuarie 1999 („Legea DSB”).

6

(7)  În 2001, activitățile de transport de marfă ale DSB au fost cesionate societății Deutsche Bahn.

7

(8)  Infrastructura feroviară este de acum administrată și întreținută de Banedanmark, care este o întreprindere publică separată.

8

(9)  A se vedea nota de subsol 5.

9

(10)  Autoritățile daneze au precizat că diferitele conturi de produse au fost întocmite pe baza unei alocări, nu pe baza unui sistem de contabilitate. Din conturi nu puteau fi extrase bilanțuri separate pentru fiecare activitate.

10

(11)  „Lov om jernbanevirksomhed m.v.” Legea nr. 289 din 18 mai 1998, cu modificările ulterioare. Legea cel mai recent consolidată este Legea nr. 1171 din 2 decembrie 2004.

11

(12)  Contractul conține un preambul, 22 de articole și 5 anexe.

12

(13)  Contractul conține un preambul, 10 articole și 9 anexe.

13

(14)  A se vedea excepțiile de mai sus.

14

(15)  Date preconizate în momentul încheierii contractului.

15

(16)  Hotărârea din 24 iulie 2003, Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark”), C-280/00, Rep., 2003, p. I-7747.

16

Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark”

(17)  Regulamentul (CEE) nr. 1191/69 al Consiliului din 26 iunie 1969 privind acțiunea statelor membre în ceea ce privește obligațiile inerente noțiunii de serviciu public în domeniul transportului feroviar, rutier și pe căi navigabile interioare, modificat (JO L 169, 29.6.1991, p. 1).

17

(18)  Hotărârea din 16 martie 2004, Danske Busvognmænd, T-157/01, Rec., 2004, p. II-917, punctele 77-79.

18

Danske Busvognmænd

(19)  Decizia 2005/842/CE a Comisiei din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE la ajutorul de stat, sub forma compensației pentru obligația de serviciu public, acordat anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (JO L 312, 29.11.2005, p. 67); a se vedea, în special, articolul 5 alineatul (4).

19

(20)  A se vedea Hotărârea din 12 februarie 2008, BUPA e.a./Comisia, T-289/03, Rep., 2008, p. II-81, punctul 214.

20

BUPA

Comisia

(21)  Informație confidențială.

21

(22)  Raportul Bernstein a fost elaborat în 1993 în urma solicitării unei expertize de către Ministerul danez al Transporturilor.

22

(23)  În special, Hotărârile din 12 februarie 2008, BUPA/Comisia, T-289/03, Rep., 2008, p. II-81, și din 22 octombrie 2008, TV 2/Danemarca/Comisia TV2, cauzele conexe T-309/04, T-317/04, T-329/04 și T-336/04, Rep., 2008, p. II-2935.

23

BUPA

Comisia

(24)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

24

(25)  A se vedea, în special, Decizia Comisiei din 25 ianuarie 2006, N 604/2005 – Germania – Servicii de transport public cu autobuzul la Wittenberg (JO C 209, 31.8.2006, p. 7), punctul 78 și următoarele.

25

(26)  Începând cu 1 decembrie 2009, articolul 86 din Tratatul CE a devenit articolul 106 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Cele două seturi de dispoziții sunt, în esență, identice. În cadrul prezentei decizii, trimiterile la articolul 106 din TFUE trebuie, după caz, înțelese ca trimiteri la articolul 86 din Tratatul CE.

26

(27)  A se vedea, în acest sens, Decizia 2009/325/CE Comisiei din 26 noiembrie 2008 privind ajutorul de stat C3/08 (ex NN 102/05) – Republica Cehă – sub formă de compensații pentru serviciu public acordate societăților de autobuze din Moravia de Sud (JO L 97, 16.4.2009, p. 14), considerentul 111; Decizia 2009/845/CE a Comisiei din 26 noiembrie 2008 privind ajutorul de stat acordat de către Austria în beneficiul întreprinderii Postbus din districtul Lienz C 16/07 (ex NN 55/06) (JO L 306, 20.11.2009, p. 26), considerentul 104.

27

(28)  JO C 297, 29.11.2005, p. 4.

28

(29)  Decizia Comisiei din 23 octombrie 2007 – C47/07 – Contract de servicii publice între întreprinderea germană Bahn Regio și landul Berlin-Brandenbourg (JO C 35, 8.2.2008, p. 13).

29

(30)  Hotărârea din 15 aprilie 2008, Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE), T-348/04, Rep., 2008, p. II-625.

30

(31)  JO C 119, 22.5.2002, p. 22.

31

(32)  Cuantumul de 0,80 DKK corespunde aproximativ venitului unitar per călător-kilometru în transportul feroviar regional și interregional.

32

(33)  În plus, Comisia invocă decizia de inițiere care i-a permis să constate că DSB nu beneficiază de nicio garanție explicită sau implicită a statului danez care să îi ofere posibilitatea să obțină condiții de creditare mai favorabile decât cele oferite întreprinderilor private. A se vedea, pentru o situație și o concluzie similare, Hotărârea din 26 iunie 2008 în cauza T-442/03, punctele 121-127.

33

(34)  A se vedea, în acest sens, Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate, în special articolul 16 (JO L 293, 31.10.2008, p. 3); a se vedea, de asemenea, Orientările comunitare privind ajutoarele de stat din sectorul transportului maritim, în special punctul 9 subpunctul 2 (JO C 13, 17.1.2004, p. 3).

34

(35)  A se vedea Hotărârea din 26 iunie 2008, SIC/Comisia, T-442/03, Rep., 2008, p. II-1161, punctele 195-196, și Hotărârea din 12 februarie 2008, BUPA/Comisia, T-289/03, Rep., 2008, p. II-81, punctul 166, și Hotărârea din 15 iunie 2005, Olsen/Comisia, T-17/02, Rec., 2005, p. II-2031, punctul 216.

35

SIC

Comisia

(36)  Legea daneză nr. 112 din 2004.

36

(37)  Considerentul 17 din Decizia Comisiei din 28 noiembrie 2005 menționată anterior.

37

(38)  JO L 130, 15.6.1970, p. 1.

38

(39)  Hotărârea din 24 iulie 2003, Altmark Trans, C 280/00, menționată anterior, punctele 101, 106, 107.

39

(40)  JO C 119, 22.5.2002, p. 22.

40

(41)  A se vedea Hotărârea din 11 decembrie 2008, Comisia/Freiststaat Sachsen, C-334/07 P, Rec., 2008, p. II-9456, punctul 43.

41

Comisia

Freiststaat Sachsen

(42)  C-334/07 P, Freiststaat Sachsen, punctul 44.

42

(43)  C-334/07 P, Freiststaat Sachsen, punctul 53.

43

(44)  A se vedea nota de subsol 28.

44

(45)  C 348/04, SIDE, punctul 56.

45

(46)  Calcule realizate pe baza raportului KPMG transmis de autoritățile daneze Comisiei (tabelul 2.4 și tabelele 2.2, 2.3 și 2.28 actualizate).

46

(47)  Această sumă este evaluată pe baza unui rezultat după impozitare estimat în bugetul estimativ la 399 de milioane DKK pentru anul 2008 și a principiului privind plata în dividende a jumătate din excedent după impozitarea DSB, enunțat la considerentul 102 din prezenta decizie.

47

(48)  JO C 297, 29.11.2005, p. 4. Chiar dacă acest cadru nu este aplicabil, în mod normal, în sectorul transporturilor, principiile pe care le conține pot fi utilizate prin analogie, în special atunci când se invocă Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. A se vedea, în acest sens, atât decizia de inițiere menționată anterior, cât și Decizia 2009/325/CE; Decizia 2009/845/CE; Decizia Comisiei din 18 iulie 2007 – ajutor de stat C 31/07 – Irlanda – Ajutor de stat acordat întreprinderilor de transport auto Córas Iompair Éireann (Dublin Bus și Irish Bus) (JO C 218, 15.9.2007, p. 44); Decizia Comisiei din 23 octombrie 2007 – ajutor de stat C 47/2007 – Germania – Contract de servicii publice între Deutsche Bahn Regio și întreprinderile Länder de Berlin și Brandebourg (JO C 35, 8.2.2008, p. 13).

48

(49)  A se vedea nota de subsol 30.

49

(50)  „Analysis of the financial situation of railway undertakings in the European Union” (Analiza situației financiare a întreprinderilor feroviare din Uniunea Europeană), efectuată de ECORYS pentru Comisia Europeană, februarie 2006 http://ec.europa.eu/transport/rail/studies/doc/2006_financial_situation_railway_undertakings.zip

50

(51)  Comisia realizează propriile comparații, în special pe baza rentabilității economice (ROA – return on assets) în scopul evitării problemelor de comparabilitate legate de structurile bilanțiere datorii-capitaluri proprii foarte diferite ale întreprinderilor feroviare.

51

return on assets

(52)  Decizia Comisiei din 28 noiembrie 2007 – Ajutor de stat N388/2007 – Regatul Unit, programul de transformare a Post Office Limited (POL) (JO C 14, 19.1.2008, p. 19), în special considerentul 53.

52

(53)  Port de sosire cu feribotul pe insula Bornholm.

53

(54)  Comisiei i-a fost prezentată o plângere. Acest dosar poartă numărul de referință CP78/2006.

54

(55)  Scrisoarea doamnei Kroes către doamna Riis-Jørgensen din 19 ianuarie 2009, D(09)6.

55

---

| 11.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 7/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 7/40

---

DECIZIA COMISIEI

din 6 iulie 2010

privind ajutorul de stat C 34/08 (ex N 170/08) pe care Germania intenționează să îl acorde întreprinderii Deutsche Solar AG

[notificată cu numărul C(2010) 4489]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/4/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după invitarea părților interesate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor menționate anterior (1),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin notificarea electronică din 28 martie 2008, înregistrată de Comisie în aceeași zi, Germania, în cadrul îndeplinirii obligației care îi revine privind notificarea cazurilor individuale conform Orientărilor privind ajutorul regional acordat la nivel național pentru perioada 2007-2013 („orientările”) (2), a notificat Comisiei că intenționează să acorde ajutor regional întreprinderii Deutsche Solar AG, în vederea înființării unei instalații pentru producția de plachete solare în Freiberg, Saxonia. |
| --- | --- |

(1)

Prin notificarea electronică din 28 martie 2008, înregistrată de Comisie în aceeași zi, Germania, în cadrul îndeplinirii obligației care îi revine privind notificarea cazurilor individuale conform Orientărilor privind ajutorul regional acordat la nivel național pentru perioada 2007-2013 („orientările”) (2), a notificat Comisiei că intenționează să acorde ajutor regional întreprinderii Deutsche Solar AG, în vederea înființării unei instalații pentru producția de plachete solare în Freiberg, Saxonia.

| (2) | La data de 27 februarie și 25 iunie 2008 au avut loc reuniuni între reprezentanții Comisiei și ai autorităților germane. Prin scrisoarea din 28 mai 2008, Comisia a solicitat detalii suplimentare, iar la 10 iunie 2008 a trimis o cerere de informații. Germania a furnizat informațiile suplimentare prin scrisoarea din 16 iunie 2008. |
| --- | --- |

(2)

La data de 27 februarie și 25 iunie 2008 au avut loc reuniuni între reprezentanții Comisiei și ai autorităților germane. Prin scrisoarea din 28 mai 2008, Comisia a solicitat detalii suplimentare, iar la 10 iunie 2008 a trimis o cerere de informații. Germania a furnizat informațiile suplimentare prin scrisoarea din 16 iunie 2008.

| (3) | Prin scrisoarea din 16 iulie 2008 [nr. ref. C(2008) 3507 (final)], Comisia a informat Germania că a decis să inițieze procedura stabilită la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la ajutor. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 16 iulie 2008 [nr. ref. C(2008) 3507 (final)], Comisia a informat Germania că a decis să inițieze procedura stabilită la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la ajutor.

| (4) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată la data de 26 august 2008 (3) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În această decizie, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile privind măsura de ajutor. |
| --- | --- |

(4)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată la data de 26 august 2008 (3) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În această decizie, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile privind măsura de ajutor.

| (5) | Prin scrisorile din 7 august și 26 septembrie (nr. ref. A/16575 și A/19789), Germania a solicitat prelungirea termenului care i-a fost acordat pentru a-și prezenta observațiile. Comisia a primit observațiile Germaniei la data de 31 octombrie și respectiv 2 decembrie 2008 (nr. ref. A/22972 și A/25961). Comisia nu a primit observații de la terțe părți. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisorile din 7 august și 26 septembrie (nr. ref. A/16575 și A/19789), Germania a solicitat prelungirea termenului care i-a fost acordat pentru a-și prezenta observațiile. Comisia a primit observațiile Germaniei la data de 31 octombrie și respectiv 2 decembrie 2008 (nr. ref. A/22972 și A/25961). Comisia nu a primit observații de la terțe părți.

| (6) | Prin scrisorile din 7 aprilie (A/8226), 29 mai (A/13120), 4 decembrie (A/25461) și 17 decembrie (A/26433) 2009, precum și din 12 ianuarie (A/550), 26 aprilie (A/7045), 14 mai (A/8206) și 10 iunie (A/9628) 2010, Germania a trimis Comisiei informații suplimentare. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisorile din 7 aprilie (A/8226), 29 mai (A/13120), 4 decembrie (A/25461) și 17 decembrie (A/26433) 2009, precum și din 12 ianuarie (A/550), 26 aprilie (A/7045), 14 mai (A/8206) și 10 iunie (A/9628) 2010, Germania a trimis Comisiei informații suplimentare.

| (7) | La 12 octombrie 2009 a avut loc la Berlin o reuniune între reprezentanții Comisiei, ai Germaniei și ai investitorului. |
| --- | --- |

(7)

La 12 octombrie 2009 a avut loc la Berlin o reuniune între reprezentanții Comisiei, ai Germaniei și ai investitorului.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

2.1.   Obiectivul măsurii de ajutor

| (8) | Proiectul de ajutor vizează promovarea dezvoltării regionale. Investiția va avea loc în Germania de est, regiunea Freiberg din Landul Saxonia, o zonă eligibilă pentru a beneficia de asistență, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. |
| --- | --- |

(8)

Proiectul de ajutor vizează promovarea dezvoltării regionale. Investiția va avea loc în Germania de est, regiunea Freiberg din Landul Saxonia, o zonă eligibilă pentru a beneficia de asistență, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE.

| (9) | Germania propune să ofere întreprinderii Deutsche Solar AG un ajutor pentru investiții regionale, în vederea înființării unei instalații pentru producția de plachete solare. Valoarea totală a costurilor eligibile ale investiției notificate se ridică la 350 de milioane EUR, exprimată în valoare nominală. |
| --- | --- |

(9)

Germania propune să ofere întreprinderii Deutsche Solar AG un ajutor pentru investiții regionale, în vederea înființării unei instalații pentru producția de plachete solare. Valoarea totală a costurilor eligibile ale investiției notificate se ridică la 350 de milioane EUR, exprimată în valoare nominală.

2.2.   Beneficiarul

| (10) | Beneficiarul ajutorului financiar urmează să fie Deutsche Solar, o întreprindere producătoare de plachete solare pe bază de siliciu cristalin. Deutsche Solar este o filială a SolarWorld AG, pe care aceasta o deține în totalitate. SolarWorld Group desfășoară activități la nivel mondial în domeniul industriei producătoare de energie solară (cu unități de producție în Germania, Statele Unite și Coreea de Sud) și combină toate etapele din lanțul valoric al producției de energie solară, de la materia primă, siliciu, la termocentrale solare predate la cheie. Grupul produce plachete solare, celule solare și module solare, cu excepția sistemelor solare (4). În 2009, SolarWorld Group avea 2 000 de angajați și un venit consolidat de peste 1 miliard EUR. |
| --- | --- |

(10)

Beneficiarul ajutorului financiar urmează să fie Deutsche Solar, o întreprindere producătoare de plachete solare pe bază de siliciu cristalin. Deutsche Solar este o filială a SolarWorld AG, pe care aceasta o deține în totalitate. SolarWorld Group desfășoară activități la nivel mondial în domeniul industriei producătoare de energie solară (cu unități de producție în Germania, Statele Unite și Coreea de Sud) și combină toate etapele din lanțul valoric al producției de energie solară, de la materia primă, siliciu, la termocentrale solare predate la cheie. Grupul produce plachete solare, celule solare și module solare, cu excepția sistemelor solare (4). În 2009, SolarWorld Group avea 2 000 de angajați și un venit consolidat de peste 1 miliard EUR.

| (11) | Pe lângă instalația proiectată, care va fi amplasată în platforma industrială din Freiberg-Est, Deutsche Solar mai are încă două instalații de producție în Freiberg, una în Freiberg-Sud și alta în Freiberg-Saxonia. Cele trei instalații sunt amplasate la o distanță de cinci sau șase kilometri una de alta. În 2007, Deutsche Solar avea o cifră de afaceri de 318 milioane EUR. În 2008, grupul avea 770 de angajați. Grupul SolarWorld deține în întregime și alte filiale în Freiberg: Deutsche Cell GmbH (producție de celule solare), Solar Factory GmbH (producție de module solare), Sunicon AG (reciclarea siliciului), SolarWorld Innovations GmbH (cercetare-dezvoltare), precum și SolarWorld Solicium GmbH (producție de siliciu). SolarWorld deține, de asemenea, 49 % din acțiunile întreprinderii JSSi GmbH (producție de siliciu) cu sediul în Freiberg, o întreprindere comună cu Evonik Degussa GmbH. |
| --- | --- |

(11)

Pe lângă instalația proiectată, care va fi amplasată în platforma industrială din Freiberg-Est, Deutsche Solar mai are încă două instalații de producție în Freiberg, una în Freiberg-Sud și alta în Freiberg-Saxonia. Cele trei instalații sunt amplasate la o distanță de cinci sau șase kilometri una de alta. În 2007, Deutsche Solar avea o cifră de afaceri de 318 milioane EUR. În 2008, grupul avea 770 de angajați. Grupul SolarWorld deține în întregime și alte filiale în Freiberg: Deutsche Cell GmbH (producție de celule solare), Solar Factory GmbH (producție de module solare), Sunicon AG (reciclarea siliciului), SolarWorld Innovations GmbH (cercetare-dezvoltare), precum și SolarWorld Solicium GmbH (producție de siliciu). SolarWorld deține, de asemenea, 49 % din acțiunile întreprinderii JSSi GmbH (producție de siliciu) cu sediul în Freiberg, o întreprindere comună cu Evonik Degussa GmbH.

2.3.   Proiectul

2.3.1.   Proiectul notificat (Freiberg-Est)

| (12) | Ajutorul notificat de Germania se referă la un amplu proiect inițiat de Deutsche Solar, care constă în înființarea unei noi instalații pentru producția de plachete solare multicristaline în regiunea Freiberg-Est. Noua instalație va avea o capacitate nominală de 500 pico-megawați pe an (5). |
| --- | --- |

(12)

Ajutorul notificat de Germania se referă la un amplu proiect inițiat de Deutsche Solar, care constă în înființarea unei noi instalații pentru producția de plachete solare multicristaline în regiunea Freiberg-Est. Noua instalație va avea o capacitate nominală de 500 pico-megawați pe an (5).

| (13) | Proiectul a început la 18 decembrie 2007. Investiția ar trebui să fie definitivată în 2010, iar până la sfârșitul aceluiași an ar trebui să ajungă la capacitatea maximă de producție. |
| --- | --- |

(13)

Proiectul a început la 18 decembrie 2007. Investiția ar trebui să fie definitivată în 2010, iar până la sfârșitul aceluiași an ar trebui să ajungă la capacitatea maximă de producție.

| (14) | Conform Deutsche Solar, proiectul va crea direct cel puțin 130 de locuri de muncă și indirect va crea același număr de locuri de muncă într-o regiune cu o rată a șomajului ridicată. |
| --- | --- |

(14)

Conform Deutsche Solar, proiectul va crea direct cel puțin 130 de locuri de muncă și indirect va crea același număr de locuri de muncă într-o regiune cu o rată a șomajului ridicată.

2.3.2.   Proiecte anterioare (Freiberg-Sud)

| (15) | La data notificării, Germania a informat Comisia că urma să se acorde încă un ajutor unei alte investiții a întreprinderii Deutsche Solar, și anume proiectul P3 din Freiberg-Sud, care consta în extinderea unei instalații existente de plachete solare, de la 350 la 500 pico-megawați; proiectul respectiv a început la 1 septembrie 2007, aproape simultan cu proiectul notificat. Valoarea nominală a costurilor eligibile ale proiectului P3 era de 49 de milioane EUR. Germania a propus acordarea unui ajutor regional în valoare nominală de 14 milioane EUR pentru realizarea investiției. Cu toate acestea, ajutorul pentru acest proiect a fost retras și, după inițierea investigației oficiale în acest caz, Germania a informat Comisia că nu se efectuase nicio plată din suma alocată ajutorului și nu se va acorda nici un ajutor pentru proiectul P3. |
| --- | --- |

(15)

La data notificării, Germania a informat Comisia că urma să se acorde încă un ajutor unei alte investiții a întreprinderii Deutsche Solar, și anume proiectul P3 din Freiberg-Sud, care consta în extinderea unei instalații existente de plachete solare, de la 350 la 500 pico-megawați; proiectul respectiv a început la 1 septembrie 2007, aproape simultan cu proiectul notificat. Valoarea nominală a costurilor eligibile ale proiectului P3 era de 49 de milioane EUR. Germania a propus acordarea unui ajutor regional în valoare nominală de 14 milioane EUR pentru realizarea investiției. Cu toate acestea, ajutorul pentru acest proiect a fost retras și, după inițierea investigației oficiale în acest caz, Germania a informat Comisia că nu se efectuase nicio plată din suma alocată ajutorului și nu se va acorda nici un ajutor pentru proiectul P3.

| (16) | După inițierea investigației oficiale, Germania a informat Comisia cu privire la faptul că ajutorul fusese acordat, înainte de proiectul P3 menționat, unei alte investiții a întreprinderii Deutsche Solar, care a demarat la 1 iunie 2006, prin urmare în trei ani de la demararea proiectului de investiții notificat din Freiberg-Est. Conform acestui proiect, denumit P2, extinderea de la 270 la 350 MWp a instalației existente de plachete solare urma să fie realizată mai devreme. Ajutorul s-a ridicat la valoarea nominală de 16 905 000 EUR, față de suma de 49 995 991 EUR reprezentând costurile eligibile. Ajutorul a fost aprobat în 2006, pe baza schemelor de ajutor existente (6). |
| --- | --- |

(16)

După inițierea investigației oficiale, Germania a informat Comisia cu privire la faptul că ajutorul fusese acordat, înainte de proiectul P3 menționat, unei alte investiții a întreprinderii Deutsche Solar, care a demarat la 1 iunie 2006, prin urmare în trei ani de la demararea proiectului de investiții notificat din Freiberg-Est. Conform acestui proiect, denumit P2, extinderea de la 270 la 350 MWp a instalației existente de plachete solare urma să fie realizată mai devreme. Ajutorul s-a ridicat la valoarea nominală de 16 905 000 EUR, față de suma de 49 995 991 EUR reprezentând costurile eligibile. Ajutorul a fost aprobat în 2006, pe baza schemelor de ajutor existente (6).

2.4.   Temeiul juridic

| (17) | Ajutorul pentru proiectul notificat care vizează regiunea Freiberg-Est urmează a fi alocat în cadrul schemelor de ajutor existente, sub forma unei subvenții nerambursabile directe și a unei prime de investiții. |
| --- | --- |

(17)

Ajutorul pentru proiectul notificat care vizează regiunea Freiberg-Est urmează a fi alocat în cadrul schemelor de ajutor existente, sub forma unei subvenții nerambursabile directe și a unei prime de investiții.

| (18) | Subvenția nerambursabilă directă ar fi acordată pe baza celui de al 36-lea Plan general din Schema comună adoptată de guvernul federal și de landuri pentru îmbunătățirea structurii economice regionale („schema comună”) (7). |
| --- | --- |

(18)

Subvenția nerambursabilă directă ar fi acordată pe baza celui de al 36-lea Plan general din Schema comună adoptată de guvernul federal și de landuri pentru îmbunătățirea structurii economice regionale („schema comună”) (7).

| (19) | Prima de investiții ar fi întemeiată pe Legea din 2007 privind primele de investiții (Investitionszulagengesetz 2007)
   (8) și, dacă este cazul, pe legea care i-a urmat, și anume Legea din 2010 privind primele de investiții (schemele privind primele de investiții) (9). |
| --- | --- |

(19)

Prima de investiții ar fi întemeiată pe Legea din 2007 privind primele de investiții (Investitionszulagengesetz 2007)
   (8) și, dacă este cazul, pe legea care i-a urmat, și anume Legea din 2010 privind primele de investiții (schemele privind primele de investiții) (9).

2.5.   Costuri de investiții

| (20) | Costurile eligibile de investiții ale proiectului notificat pentru Freiberg-Est au o valoare nominală totală de 350 000 000 EUR. Tabelul de mai jos prezintă defalcarea pe ani a costurilor eligibile:









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Total |
| Costuri eligibile | 136 000 000 | 164 000 000 | 50 000 000 | 350 000 000 |

(20)

Costurile eligibile de investiții ale proiectului notificat pentru Freiberg-Est au o valoare nominală totală de 350 000 000 EUR. Tabelul de mai jos prezintă defalcarea pe ani a costurilor eligibile:

(EUR)

2008

2009

2010

Total

Costuri eligibile

136 000 000

164 000 000

50 000 000

350 000 000

2.6.   Finanțare

| (21) | În vederea finanțării proiectului notificat din Feiberg-Est, Deutsche Solar ar urma să recurgă, pe lângă ajutorul solicitat, la propriile resurse și la credite bancare. Tabelul de mai jos prezintă o imagine de ansamblu a sumelor relevante (valori nominale), defalcate în funcție de sursă:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Resurse | Valoare |
| Resurse proprii | [...] (10) |
| Subvenție nerambursabilă acordată în cadrul unui sistem comun și al unor scheme de prime pentru investiții | 45 395 000 |
| Împrumut bancar (neacoperit de garanție publică) | [...] |
| Total | 350 000 000 |

(21)

În vederea finanțării proiectului notificat din Feiberg-Est, Deutsche Solar ar urma să recurgă, pe lângă ajutorul solicitat, la propriile resurse și la credite bancare. Tabelul de mai jos prezintă o imagine de ansamblu a sumelor relevante (valori nominale), defalcate în funcție de sursă:

(EUR)

Resurse

Valoare

Resurse proprii

[...] (10)

Subvenție nerambursabilă acordată în cadrul unui sistem comun și al unor scheme de prime pentru investiții

45 395 000

Împrumut bancar (neacoperit de garanție publică)

[...]

Total

350 000 000

2.7.   Intensitatea maximă a ajutorului regional

| (22) | Regiunea Freiberg din Saxonia se află într-o zonă asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE; în conformitate cu orientările și cu harta ajutoarelor regionale de stat pentru Germania în vigoare la data notificării (11), marile întreprinderi din zonă sunt eligibile pentru a beneficia de ajutor până la o intensitate maximă de 30 % echivalent-subvenție brută („esb”). |
| --- | --- |

(22)

Regiunea Freiberg din Saxonia se află într-o zonă asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE; în conformitate cu orientările și cu harta ajutoarelor regionale de stat pentru Germania în vigoare la data notificării (11), marile întreprinderi din zonă sunt eligibile pentru a beneficia de ajutor până la o intensitate maximă de 30 % echivalent-subvenție brută („esb”).

2.8.   Valoarea ajutorului și intensitatea acestuia

| (23) | La 17 august 2007, beneficiarul a solicitat un ajutor pentru proiectul notificat. Prin scrisoarea din 22 august 2007, Germania a informat beneficiarul că proiectul era eligibil pentru ajutor. Germania a decis să nu acorde ajutorul înainte ca acesta să fie autorizat de Comisie și nici să nu depășească valoarea maximă aprobată pentru acest ajutor. |
| --- | --- |

(23)

La 17 august 2007, beneficiarul a solicitat un ajutor pentru proiectul notificat. Prin scrisoarea din 22 august 2007, Germania a informat beneficiarul că proiectul era eligibil pentru ajutor. Germania a decis să nu acorde ajutorul înainte ca acesta să fie autorizat de Comisie și nici să nu depășească valoarea maximă aprobată pentru acest ajutor.

| (24) | Ajutorul regional pe care Germania l-a notificat inițial pentru proiectul de investiții al întreprinderii Deutsche Solar în Freiberg-Est se ridică la valoarea de 48 de milioane EUR (valoare nominală). Comisia a inițiat o investigație oficială în legătură cu acest ajutor întrucât a apreciat că proiectul notificat și un proiect anterior care a beneficiat de sprijin, implementat în Freiberg-Sud ar trebui considerat un singur proiect de investiții (punctul 60 din orientări), ceea ce ar însemna că prin aplicarea mecanismului de reducere menționat în orientări la punctul 67, intensitatea ajutorului notificat ar depăși valoarea maximă permisă. |
| --- | --- |

(24)

Ajutorul regional pe care Germania l-a notificat inițial pentru proiectul de investiții al întreprinderii Deutsche Solar în Freiberg-Est se ridică la valoarea de 48 de milioane EUR (valoare nominală). Comisia a inițiat o investigație oficială în legătură cu acest ajutor întrucât a apreciat că proiectul notificat și un proiect anterior care a beneficiat de sprijin, implementat în Freiberg-Sud ar trebui considerat un singur proiect de investiții (punctul 60 din orientări), ceea ce ar însemna că prin aplicarea mecanismului de reducere menționat în orientări la punctul 67, intensitatea ajutorului notificat ar depăși valoarea maximă permisă.

| (25) | După inițierea investigației oficiale, Germania a informat Comisia că retrăsese ajutorul pentru proiectul anterior, proiectul P3 din Freiberg-Sud. De asemenea, Germania a redus ajutorul notificat prevăzut pentru proiectul Deutsche Solar în Freiberg-Est la 40 364 760 EUR (valoare actualizată) (12), corespunzător unei intensități a ajutorului de 12,97 % esb: în cazul în care proiectul notificat și proiectele anterioare întreprinse în decurs de trei ani, proiectele P2 și P3 ar fi considerate drept un singur proiect de investiție, valoarea totală a ajutorului acordat s-ar apropia de costurile combinate eligibile (402 865 942 EUR – valoare actualizată), situându-se în valoarea maximă permisă (care ar fi de 55 749 652 EUR – valoare actualizată, ceea ce reprezintă 14,06 % esb). |
| --- | --- |

(25)

După inițierea investigației oficiale, Germania a informat Comisia că retrăsese ajutorul pentru proiectul anterior, proiectul P3 din Freiberg-Sud. De asemenea, Germania a redus ajutorul notificat prevăzut pentru proiectul Deutsche Solar în Freiberg-Est la 40 364 760 EUR (valoare actualizată) (12), corespunzător unei intensități a ajutorului de 12,97 % esb: în cazul în care proiectul notificat și proiectele anterioare întreprinse în decurs de trei ani, proiectele P2 și P3 ar fi considerate drept un singur proiect de investiție, valoarea totală a ajutorului acordat s-ar apropia de costurile combinate eligibile (402 865 942 EUR – valoare actualizată), situându-se în valoarea maximă permisă (care ar fi de 55 749 652 EUR – valoare actualizată, ceea ce reprezintă 14,06 % esb).

2.9.   Obligații generale

| (26) | Germania a asigurat Comisia cu privire la următoarele:






  — | în termen de două luni de la acordarea ajutorului, Germania va trimite Comisiei o copie a acordului cu privire la ajutor, semnat și încheiat între autoritatea finanțatoare și beneficiar; |
| --- | --- | --- |

(26)

Germania a asigurat Comisia cu privire la următoarele:

—

în termen de două luni de la acordarea ajutorului, Germania va trimite Comisiei o copie a acordului cu privire la ajutor, semnat și încheiat între autoritatea finanțatoare și beneficiar;

| — | o dată la cinci ani cu începere de la data la care Comisia a autorizat ajutorul, Germania va prezenta un raport intermediar (și, de asemenea, va comunica sumele pe care le-a plătit ca ajutor, va trimite informații privind stadiul de punere în aplicare a acordului privind ajutorul, precum și cu privire la orice alte proiecte de investiții realizate în aceeași locație sau instalație); |
| --- | --- |

—

o dată la cinci ani cu începere de la data la care Comisia a autorizat ajutorul, Germania va prezenta un raport intermediar (și, de asemenea, va comunica sumele pe care le-a plătit ca ajutor, va trimite informații privind stadiul de punere în aplicare a acordului privind ajutorul, precum și cu privire la orice alte proiecte de investiții realizate în aceeași locație sau instalație);

| — | în termen de șase luni de la data la care s-a efectuat plata ultimei tranșe din ajutor, Germania va prezenta un raport detaliat privind situația plăților efectuate în baza calendarului notificat. |
| --- | --- |

—

în termen de șase luni de la data la care s-a efectuat plata ultimei tranșe din ajutor, Germania va prezenta un raport detaliat privind situația plăților efectuate în baza calendarului notificat.

3.   MOTIVELE PENTRU CARE A FOST INIȚIATĂ INVESTIGAȚIA OFICIALĂ

| (27) | În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea ajutorului cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE și din orientări. |
| --- | --- |

(27)

În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea ajutorului cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE și din orientări.

| (28) | La punctul 60 din orientări se arată că, pentru a se evita ca un mare proiect de investiții să fie divizat în mod artificial în subproiecte în scopul de a se eluda prevederile din orientări, un proiect de investiții va fi considerat drept „un singur proiect de investiții”, atunci când investiția inițială este realizată de una sau mai multe întreprinderi într-o perioadă de trei ani și atunci când investiția respectivă este constituită din active fixe combinate în așa fel încât să fie indivizibile din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(28)

La punctul 60 din orientări se arată că, pentru a se evita ca un mare proiect de investiții să fie divizat în mod artificial în subproiecte în scopul de a se eluda prevederile din orientări, un proiect de investiții va fi considerat drept „un singur proiect de investiții”, atunci când investiția inițială este realizată de una sau mai multe întreprinderi într-o perioadă de trei ani și atunci când investiția respectivă este constituită din active fixe combinate în așa fel încât să fie indivizibile din punct de vedere economic.

| (29) | La nota de subsol 55 se arată că, pentru a se evalua dacă o investiție inițială este indivizibilă din punct de vedere economic, Comisia va lua în considerare conexiunile tehnice, funcționale și strategice, precum și proximitatea geografică imediată. |
| --- | --- |

(29)

La nota de subsol 55 se arată că, pentru a se evalua dacă o investiție inițială este indivizibilă din punct de vedere economic, Comisia va lua în considerare conexiunile tehnice, funcționale și strategice, precum și proximitatea geografică imediată.

| (30) | În cazul în care proiectul notificat și proiectul P3 din Freiberg-Sud sunt considerate drept un singur proiect de investiții, costurile eligibile combinate ale celor două proiecte intră sub incidența mecanismului de reducere menționat la punctul 67 din orientări. Ajutorul notificat, combinat cu ajutorul acordat pentru proiectul P3 depășesc valoarea maximă permisă, această depășire fiind incompatibilă cu articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. |
| --- | --- |

(30)

În cazul în care proiectul notificat și proiectul P3 din Freiberg-Sud sunt considerate drept un singur proiect de investiții, costurile eligibile combinate ale celor două proiecte intră sub incidența mecanismului de reducere menționat la punctul 67 din orientări. Ajutorul notificat, combinat cu ajutorul acordat pentru proiectul P3 depășesc valoarea maximă permisă, această depășire fiind incompatibilă cu articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE.

| (31) | În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a subliniat că distanța dintre locațiile proiectului notificat (Freiberg-Est) și ale proiectului P3 anterior (Freiberg-Sud) era de numai 5 km, prin urmare se poate considera că este o proximitate geografică imediată. De asemenea, Comisia a constatat că între cele două investiții existau unele conexiuni funcționale și tehnice, precum și legături strategice puternice. În consecință, Comisia a pus la îndoială opinia Germaniei, conform căreia proiectul notificat și proiectul P3 din Freiberg-Sud nu constituiau „un singur proiect de investiții”, în sensul prevederilor punctului 60 și ale notei de subsol 55 din orientări, astfel încât a invitat părțile terțe să formuleze observații cu privire la indivizibilitatea celor două proiecte de investiții ale întreprinderii Deutsche Solar în Freiberg. |
| --- | --- |

(31)

În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a subliniat că distanța dintre locațiile proiectului notificat (Freiberg-Est) și ale proiectului P3 anterior (Freiberg-Sud) era de numai 5 km, prin urmare se poate considera că este o proximitate geografică imediată. De asemenea, Comisia a constatat că între cele două investiții existau unele conexiuni funcționale și tehnice, precum și legături strategice puternice. În consecință, Comisia a pus la îndoială opinia Germaniei, conform căreia proiectul notificat și proiectul P3 din Freiberg-Sud nu constituiau „un singur proiect de investiții”, în sensul prevederilor punctului 60 și ale notei de subsol 55 din orientări, astfel încât a invitat părțile terțe să formuleze observații cu privire la indivizibilitatea celor două proiecte de investiții ale întreprinderii Deutsche Solar în Freiberg.

| (32) | În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a dorit să stabilească, de asemenea, dacă măsura notificată era compatibilă cu dispozițiile generale din orientări și cu normele specifice privind ajutorul pentru marile proiecte de investiții, conform punctului 68 literele (a) și (b), și a concluzionat că măsura era compatibilă. |
| --- | --- |

(32)

În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a dorit să stabilească, de asemenea, dacă măsura notificată era compatibilă cu dispozițiile generale din orientări și cu normele specifice privind ajutorul pentru marile proiecte de investiții, conform punctului 68 literele (a) și (b), și a concluzionat că măsura era compatibilă.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERțE

| (33) | Comisia nu a primit observații de la alte părți interesate. |
| --- | --- |

(33)

Comisia nu a primit observații de la alte părți interesate.

5.   OBSERVAȚII DIN PARTEA GERMANIEI

5.1.   Observații inițiale prezentate de Germania

| (34) | În observațiile inițiale, prezentate Comisiei la 31 octombrie și 2 decembrie 2008, Germania și-a exprimat părerea că testele menționate la punctul 60 și la nota de subsol 55 din orientări (proximitatea geografică și conexiunile tehnice, funcționale și strategice) nu au oferit un mod adecvat de a se stabili dacă două proiecte de investiții ar trebui considerate „indivizibile din punct de vedere economic”, întrucât nu au făcut lumină asupra împrejurărilor în care un proiect ar putea fi considerat viabil din punct de vedere economic fără celălalt proiect. Însă chestiunea dacă un proiect era fezabil din punct de vedere economic fără celălalt proiect reprezenta singurul factor decisiv pentru interpretarea conceptului juridic de indivizibilitate economică. |
| --- | --- |

(34)

În observațiile inițiale, prezentate Comisiei la 31 octombrie și 2 decembrie 2008, Germania și-a exprimat părerea că testele menționate la punctul 60 și la nota de subsol 55 din orientări (proximitatea geografică și conexiunile tehnice, funcționale și strategice) nu au oferit un mod adecvat de a se stabili dacă două proiecte de investiții ar trebui considerate „indivizibile din punct de vedere economic”, întrucât nu au făcut lumină asupra împrejurărilor în care un proiect ar putea fi considerat viabil din punct de vedere economic fără celălalt proiect. Însă chestiunea dacă un proiect era fezabil din punct de vedere economic fără celălalt proiect reprezenta singurul factor decisiv pentru interpretarea conceptului juridic de indivizibilitate economică.

| (35) | Germania a considerat că argumentul Comisiei conform căruia existau unele conexiuni funcționale și tehnice între proiectele din Freiberg-Est și Freiberg-Sud nu era suficient pentru a se stabili faptul că erau indivizibile din punct de vedere economic. Germania a conchis că motivele invocate de Comisie pentru inițierea investigației oficiale se întemeiau pe o aplicare abuzivă a puterii discreționare conferite de articolul 107 alineatul (3) din TFUE, ceea ce a condus la adoptarea unei decizii disproporționate, împotriva intereselor beneficiarului. |
| --- | --- |

(35)

Germania a considerat că argumentul Comisiei conform căruia existau unele conexiuni funcționale și tehnice între proiectele din Freiberg-Est și Freiberg-Sud nu era suficient pentru a se stabili faptul că erau indivizibile din punct de vedere economic. Germania a conchis că motivele invocate de Comisie pentru inițierea investigației oficiale se întemeiau pe o aplicare abuzivă a puterii discreționare conferite de articolul 107 alineatul (3) din TFUE, ceea ce a condus la adoptarea unei decizii disproporționate, împotriva intereselor beneficiarului.

| (36) | În plus, testul de proximitate geografică nu a oferit un mod adecvat de prevenire a creșterii subvențiilor, întrucât doar o parte dintre versiunile lingvistice ale notei de subsol 55 din orientări au impus amplasarea instalațiilor în proximitate geografică „imediată” una față de cealaltă: în versiunea franceză, de exemplu, se menționa doar „proximitate geografică”, nu „proximitate geografică imediată”. Prin urmare, testele de la nota de subsol 55 nu au furnizat un cadru juridic uniform pentru reglementarea subvențiilor în spirală. |
| --- | --- |

(36)

În plus, testul de proximitate geografică nu a oferit un mod adecvat de prevenire a creșterii subvențiilor, întrucât doar o parte dintre versiunile lingvistice ale notei de subsol 55 din orientări au impus amplasarea instalațiilor în proximitate geografică „imediată” una față de cealaltă: în versiunea franceză, de exemplu, se menționa doar „proximitate geografică”, nu „proximitate geografică imediată”. Prin urmare, testele de la nota de subsol 55 nu au furnizat un cadru juridic uniform pentru reglementarea subvențiilor în spirală.

| (37) | Germania a conchis că proiectele Deutsche Solar în Freiberg-Sud și Freiberg-Est nu erau indivizibile din punct de vedere economic și nu ar trebui să se considere că formează un singur proiect de investiții, în sensul punctului 60 și notei de subsol 55 din orientări. În consecință, Germania a argumentat că ajutorul notificat privind investiția din Freiberg-Est nu ar trebui redus prin aplicarea mecanismului de reducere la costurile combinate și eligibile ale investițiilor prevăzute de proiectele Deutsche Solar în Freiberg-Sud și Freiberg-Est. |
| --- | --- |

(37)

Germania a conchis că proiectele Deutsche Solar în Freiberg-Sud și Freiberg-Est nu erau indivizibile din punct de vedere economic și nu ar trebui să se considere că formează un singur proiect de investiții, în sensul punctului 60 și notei de subsol 55 din orientări. În consecință, Germania a argumentat că ajutorul notificat privind investiția din Freiberg-Est nu ar trebui redus prin aplicarea mecanismului de reducere la costurile combinate și eligibile ale investițiilor prevăzute de proiectele Deutsche Solar în Freiberg-Sud și Freiberg-Est.

| (38) | Odată cu observațiile inițiale, Germania a prezentat și informații actualizate privind proiectele de investiții întreprinse de Deutsche Solar în Freiberg-Sud și Freiberg-Est în cei trei ani de la demararea proiectului notificat: înaintea proiectului P3 din Freiberg-Sud (extinderea capacității de producție pentru plachetele solare de la 350 la 500 MWp) existase un alt proiect pentru aceeași locație, și anume proiectul P2 (o extindere precedentă a capacității de producție pentru plachetele solare de la 270 la 350 MWp). Și acest proiect a beneficiat de ajutor, în conformitate cu schemele de ajutor existente. În plus, Germania a informat Comisia că ajutorul va fi acordat proiectului P3 numai sub forma unei prime de investiții (în conformitate cu schemele de prime pentru investiții). |
| --- | --- |

(38)

Odată cu observațiile inițiale, Germania a prezentat și informații actualizate privind proiectele de investiții întreprinse de Deutsche Solar în Freiberg-Sud și Freiberg-Est în cei trei ani de la demararea proiectului notificat: înaintea proiectului P3 din Freiberg-Sud (extinderea capacității de producție pentru plachetele solare de la 350 la 500 MWp) existase un alt proiect pentru aceeași locație, și anume proiectul P2 (o extindere precedentă a capacității de producție pentru plachetele solare de la 270 la 350 MWp). Și acest proiect a beneficiat de ajutor, în conformitate cu schemele de ajutor existente. În plus, Germania a informat Comisia că ajutorul va fi acordat proiectului P3 numai sub forma unei prime de investiții (în conformitate cu schemele de prime pentru investiții).

5.2.   Alte informații actualizate prezentate Comisiei – modificarea notificării inițiale

| (39) | Ulterior observațiilor inițiale, Germania a prezentat, în diferite etape, informații actualizate privind proiectele de investiții întreprinse ori care vor fi întreprinse de Solar World Group în Freiberg-Sud în decurs de trei ani de la începutul proiectului de investiții notificat. |
| --- | --- |

(39)

Ulterior observațiilor inițiale, Germania a prezentat, în diferite etape, informații actualizate privind proiectele de investiții întreprinse ori care vor fi întreprinse de Solar World Group în Freiberg-Sud în decurs de trei ani de la începutul proiectului de investiții notificat.

| (40) | Tabelul de mai jos prezintă sintetic imaginea finală a situației: | Freiberg-Sud (P2 și P3) | Freiberg-Est | Freiberg Saxonia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Statut | Proiectele anterioare P2 și P3, ajutor care nu este notificabil | Proiect notificat | Proiect viitor |
| Produs | Plachete solare | Plachete solare | Module solare |
| Capacitate de producție
  (în MWp) | de la 270 la 350 (P2)
  de la 350 la 500 (P3) | 500 | 300 |
| Demararea proiectului | 1.6.2006 (P2)
  1.9.2007 (P3) | 18.12.2007 | Vara/toamna 2010 |
| Costuri eligibile
  (EUR, valori nominale) | 49 995 991 (P2)
  49 000 000 (P3) | 350 000 000 | 72 500 000 |
| Valoarea ajutorului
  (EUR, valori nominale) | 16 905 000 (P2)
  0 (13) (P3) | 45 395 000 (14) | ? |

(40)

Tabelul de mai jos prezintă sintetic imaginea finală a situației:

Freiberg-Sud (P2 și P3)

Freiberg-Est

Freiberg Saxonia

Statut

Proiectele anterioare P2 și P3, ajutor care nu este notificabil

Proiect notificat

Proiect viitor

Produs

Plachete solare

Plachete solare

Module solare

Capacitate de producție

(în MWp)

de la 270 la 350 (P2)

de la 350 la 500 (P3)

500

300

Demararea proiectului

1.6.2006 (P2)

1.9.2007 (P3)

18.12.2007

Vara/toamna 2010

Costuri eligibile

(EUR, valori nominale)

49 995 991 (P2)

49 000 000 (P3)

350 000 000

72 500 000

Valoarea ajutorului

(EUR, valori nominale)

16 905 000 (P2)

0 (13) (P3)

45 395 000 (14)

?

| (41) | Principalele modificări aduse notificării inițiale se referă la faptul că a fost retras tot ajutorul prevăzut a fi acordat proiectului P3 care vizează regiunea Freiberg-Sud și a fost redus ajutorul prevăzut a fi acordat proiectului notificat care vizează regiunea Freiberg-Est. De asemenea, Germania a declarat ferm că nu s-a făcut nicio plată sub formă de ajutor pentru proiectul P3 și nici nu se va efectua. |
| --- | --- |

(41)

Principalele modificări aduse notificării inițiale se referă la faptul că a fost retras tot ajutorul prevăzut a fi acordat proiectului P3 care vizează regiunea Freiberg-Sud și a fost redus ajutorul prevăzut a fi acordat proiectului notificat care vizează regiunea Freiberg-Est. De asemenea, Germania a declarat ferm că nu s-a făcut nicio plată sub formă de ajutor pentru proiectul P3 și nici nu se va efectua.

| (42) | În cursul investigației oficiale, Germania a informat Comisia că, deși nu a admis în mod explicit că proiectul notificat privind Freiberg-Est și proiectele anterioare privind Freiberg-Sud ar urma să formeze un singur proiect de investiții în sensul punctului 60 și al notei de subsol 55 din orientări, va limita totuși cuantumul total al ajutorului acordat, pentru a-l apropia de costurile eligibile combinate ale celor trei proiecte P2, P3 și proiectul notificat (402 865 942 EUR, valoare actualizată) până la cuantumul maxim permis, în cadrul scenariului privind „un singur proiect de investiții” (55 749 652 EUR, valoare actualizată, sau 14,06 % esb). |
| --- | --- |

(42)

În cursul investigației oficiale, Germania a informat Comisia că, deși nu a admis în mod explicit că proiectul notificat privind Freiberg-Est și proiectele anterioare privind Freiberg-Sud ar urma să formeze un singur proiect de investiții în sensul punctului 60 și al notei de subsol 55 din orientări, va limita totuși cuantumul total al ajutorului acordat, pentru a-l apropia de costurile eligibile combinate ale celor trei proiecte P2, P3 și proiectul notificat (402 865 942 EUR, valoare actualizată) până la cuantumul maxim permis, în cadrul scenariului privind „un singur proiect de investiții” (55 749 652 EUR, valoare actualizată, sau 14,06 % esb).

| (43) | În plus, Germania a oferit informații cu privire la un viitor proiect de investiții de amploare, care urmează a fi derulat de SolarWorld Group în Freiberg-Saxonia, și anume proiectul SF III (înființarea unei noi instalații pentru producția de module solare), prevăzut a începe în termen de trei ani de la demararea proiectului notificat, afirmând că intenționa să acorde ajutor pentru acest proiect. Germania s-a angajat să notifice separat ajutorul pentru proiectul SF III și să îl acorde sub rezerva autorizării lui de către Comisie. |
| --- | --- |

(43)

În plus, Germania a oferit informații cu privire la un viitor proiect de investiții de amploare, care urmează a fi derulat de SolarWorld Group în Freiberg-Saxonia, și anume proiectul SF III (înființarea unei noi instalații pentru producția de module solare), prevăzut a începe în termen de trei ani de la demararea proiectului notificat, afirmând că intenționa să acorde ajutor pentru acest proiect. Germania s-a angajat să notifice separat ajutorul pentru proiectul SF III și să îl acorde sub rezerva autorizării lui de către Comisie.

6.   EVALUARE

6.1.   Ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (44) | În decizia sa de a iniția investigația oficială, Comisia a conchis că ajutorul financiar pe care Germania intenționează să îl acorde întreprinderii Deutsche Solar în baza schemelor actuale privind ajutoarele regionale (schema comună și schemele de prime pentru investiții) reprezintă un ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Germania nu a contestat această concluzie. |
| --- | --- |

(44)

În decizia sa de a iniția investigația oficială, Comisia a conchis că ajutorul financiar pe care Germania intenționează să îl acorde întreprinderii Deutsche Solar în baza schemelor actuale privind ajutoarele regionale (schema comună și schemele de prime pentru investiții) reprezintă un ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Germania nu a contestat această concluzie.

6.2.   Cerința de notificare, legalitatea ajutorului și legea aplicabilă

| (45) | Înainte de a pune în aplicare măsura de ajutor planificată, Germania a notificat această măsură la data de 28 martie 2008 și, prin urmare, a respectat obligațiile care îi revin în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE, precum și cerința de notificare individuală prevăzută de articolul 7 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei din 24 octombrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor naționale pentru investițiile regionale (regulament de exceptare pe categorii de ajutoare privind ajutorul regional). |
| --- | --- |

(45)

Înainte de a pune în aplicare măsura de ajutor planificată, Germania a notificat această măsură la data de 28 martie 2008 și, prin urmare, a respectat obligațiile care îi revin în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE, precum și cerința de notificare individuală prevăzută de articolul 7 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei din 24 octombrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor naționale pentru investițiile regionale (regulament de exceptare pe categorii de ajutoare privind ajutorul regional).

| (46) | După ce s-a constatat că măsura include un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie să se stabilească dacă ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața internă. Având în vedere că ajutorul în cauză reprezintă un ajutor pentru investiții regionale, Comisia l-a evaluat în conformitate cu orientările, mai precis cu secțiunea 4.3 din orientări, care se referă la mari proiecte de investiții. |
| --- | --- |

(46)

După ce s-a constatat că măsura include un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie să se stabilească dacă ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața internă. Având în vedere că ajutorul în cauză reprezintă un ajutor pentru investiții regionale, Comisia l-a evaluat în conformitate cu orientările, mai precis cu secțiunea 4.3 din orientări, care se referă la mari proiecte de investiții.

6.3.   Compatibilitatea ajutorului cu dispozițiile generale din orientări

| (47) | În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a arătat că ajutorul notificat urma să fie acordat în conformitate cu schemele de ajutoare exceptate pe categorii, fiind conform cu criteriile generale stabilite de orientări. |
| --- | --- |

(47)

În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a arătat că ajutorul notificat urma să fie acordat în conformitate cu schemele de ajutoare exceptate pe categorii, fiind conform cu criteriile generale stabilite de orientări.

| (48) | Proiectul constituie o investiție inițială în sensul orientărilor, întrucât necesită înființarea unei noi unități de producție. Costurile eligibile pentru a beneficia de un ajutor de investiții sunt stabilite în conformitate cu orientările și, de asemenea, sunt respectate normele referitoare la suprapunerea ajutoarelor. |
| --- | --- |

(48)

Proiectul constituie o investiție inițială în sensul orientărilor, întrucât necesită înființarea unei noi unități de producție. Costurile eligibile pentru a beneficia de un ajutor de investiții sunt stabilite în conformitate cu orientările și, de asemenea, sunt respectate normele referitoare la suprapunerea ajutoarelor.

| (49) | Ajutorul a fost solicitat de Deutsche Solar și, înainte ca aceasta să înceapă lucrările, Germania a confirmat în scris că proiectul este eligibil și a consimțit să acorde ajutorul, sub rezerva autorizării lui de către Comisie. |
| --- | --- |

(49)

Ajutorul a fost solicitat de Deutsche Solar și, înainte ca aceasta să înceapă lucrările, Germania a confirmat în scris că proiectul este eligibil și a consimțit să acorde ajutorul, sub rezerva autorizării lui de către Comisie.

| (50) | Deutsche Solar ar trebui să mențină investiția în regiune pe o perioadă minimă de cinci ani de la finalizarea proiectului. |
| --- | --- |

(50)

Deutsche Solar ar trebui să mențină investiția în regiune pe o perioadă minimă de cinci ani de la finalizarea proiectului.

| (51) | Deutsche Solar va finanța, de asemenea, cel puțin 25 % din costurile eligibile, fără a solicita niciun sprijin din fonduri publice. |
| --- | --- |

(51)

Deutsche Solar va finanța, de asemenea, cel puțin 25 % din costurile eligibile, fără a solicita niciun sprijin din fonduri publice.

6.4.   Compatibilitatea cu normele referitoare la ajutoarele pentru mari proiecte de investiții

6.4.1.   Un singur proiect de investiții și intensitatea maximă a ajutorului

| (52) | La punctul 60 din orientări se arată că, pentru a se evita ca un mare proiect de investiții să fie divizat în mod artificial în subproiecte în scopul de a se eluda prevederile din orientări, un proiect de investiții va fi considerat drept „un singur proiect de investiții”, atunci când investiția inițială este realizată de una sau mai multe întreprinderi într-o perioadă de trei ani și atunci când investiția respectivă este constituită din active fixe combinate în așa fel încât să fie indivizibile din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(52)

La punctul 60 din orientări se arată că, pentru a se evita ca un mare proiect de investiții să fie divizat în mod artificial în subproiecte în scopul de a se eluda prevederile din orientări, un proiect de investiții va fi considerat drept „un singur proiect de investiții”, atunci când investiția inițială este realizată de una sau mai multe întreprinderi într-o perioadă de trei ani și atunci când investiția respectivă este constituită din active fixe combinate în așa fel încât să fie indivizibile din punct de vedere economic.

| (53) | În loc să notifice un singur proiect de investiții, statele membre pot avea tendința de a notifica mai multe proiecte separat, pentru a se asigura că după aplicarea mecanismului de reducere menționat la punctul 67 din orientări, intensitatea maximă permisă a ajutorului ar urma să fie mai mare (15). |
| --- | --- |

(53)

În loc să notifice un singur proiect de investiții, statele membre pot avea tendința de a notifica mai multe proiecte separat, pentru a se asigura că după aplicarea mecanismului de reducere menționat la punctul 67 din orientări, intensitatea maximă permisă a ajutorului ar urma să fie mai mare (15).

| (54) | În cazul actual, Comisia a inițiat investigația oficială întrucât s-a temut că, în situația în care proiectul notificat și un proiect anterior care a beneficiat de subvenție și care viza regiunea Freiberg-Sud, proiectul P3, formau un singur proiect de investiții, ajutorul notificat ar depăși valoarea maximă permisă. Proiectul P3 este o continuare a proiectului P2. Ambele proiecte vizează extinderea treptată a capacității de producție a unei instalații de plachete solare, prima oară de la 270 la 350 MW și apoi de la 350 la 500 MW. Acesta este un exemplu clasic al scenariului privind „un singur proiect de investiții”. Investițiile sunt realizate în decurs de trei ani în imediata proximitate geografică (în aceeași instalație integrată din Freiberg-Sud, care aparține grupului SolarWorld); acestea au conexiuni evidente, atât tehnice (același produs și aceeași tehnologie de producție), funcționale (aceeași materie primă, furnizori și clienți comuni, precum și servicii comune), cât și strategice (o strategie integrată pentru creșterea capacității, cu desfacere pe aceeași piață). |
| --- | --- |

(54)

În cazul actual, Comisia a inițiat investigația oficială întrucât s-a temut că, în situația în care proiectul notificat și un proiect anterior care a beneficiat de subvenție și care viza regiunea Freiberg-Sud, proiectul P3, formau un singur proiect de investiții, ajutorul notificat ar depăși valoarea maximă permisă. Proiectul P3 este o continuare a proiectului P2. Ambele proiecte vizează extinderea treptată a capacității de producție a unei instalații de plachete solare, prima oară de la 270 la 350 MW și apoi de la 350 la 500 MW. Acesta este un exemplu clasic al scenariului privind „un singur proiect de investiții”. Investițiile sunt realizate în decurs de trei ani în imediata proximitate geografică (în aceeași instalație integrată din Freiberg-Sud, care aparține grupului SolarWorld); acestea au conexiuni evidente, atât tehnice (același produs și aceeași tehnologie de producție), funcționale (aceeași materie primă, furnizori și clienți comuni, precum și servicii comune), cât și strategice (o strategie integrată pentru creșterea capacității, cu desfacere pe aceeași piață).

| (55) | Germania a retras tot ajutorul pentru proiectul P3 și a modificat notificarea în sensul unei reduceri a intensității ajutorului pentru proiectul notificat, astfel încât valoarea totală a ajutorului acordat pentru susținerea costurilor eligibile combinate ale proiectului notificat din Freiberg-Est și ale celor două proiecte anterioare din Freiberg-Sud (P2 și P3) este limitată la suma maximă permisă pentru un singur proiect de investiții care cuprinde toate proiectele întreprinse în decurs de trei ani. Prin urmare, Comisia nu trebuie să investigheze în continuare și să stabilească dacă proiectul notificat și proiectele anterioare reprezintă o singură investiție. |
| --- | --- |

(55)

Germania a retras tot ajutorul pentru proiectul P3 și a modificat notificarea în sensul unei reduceri a intensității ajutorului pentru proiectul notificat, astfel încât valoarea totală a ajutorului acordat pentru susținerea costurilor eligibile combinate ale proiectului notificat din Freiberg-Est și ale celor două proiecte anterioare din Freiberg-Sud (P2 și P3) este limitată la suma maximă permisă pentru un singur proiect de investiții care cuprinde toate proiectele întreprinse în decurs de trei ani. Prin urmare, Comisia nu trebuie să investigheze în continuare și să stabilească dacă proiectul notificat și proiectele anterioare reprezintă o singură investiție.

| (56) | Germania a admis că la calcularea intensității maxime permise a ajutorului, proiectele P2 și P3 vor fi considerate ca și cum ar face parte dintr-o singură investiție care include atât proiectul notificat, cât și cele două proiecte anterioare. |
| --- | --- |

(56)

Germania a admis că la calcularea intensității maxime permise a ajutorului, proiectele P2 și P3 vor fi considerate ca și cum ar face parte dintr-o singură investiție care include atât proiectul notificat, cât și cele două proiecte anterioare.

| (57) | Prin urmare, pentru calcularea intensității maxime permise a ajutorului, astfel cum se prevede la punctul 41 din orientări, toate costurile eligibile au fost actualizate la anul în care ajutorul a fost acordat mai întâi proiectului P2 (12 septembrie 2006), cu aplicarea ratei de scont în vigoare la acea dată, și anume 4,36 %; costurile totale se ridică la 402 865 942 EUR, valoare actualizată. Prin urmare, valoarea maximă permisă a ajutorului, exprimată în valoare actualizată, se ridică la 55 749 652 EUR (16), ceea ce corespunde unei intensități a ajutorului pentru un singur proiect de investiții de 14,06 % esb. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, pentru calcularea intensității maxime permise a ajutorului, astfel cum se prevede la punctul 41 din orientări, toate costurile eligibile au fost actualizate la anul în care ajutorul a fost acordat mai întâi proiectului P2 (12 septembrie 2006), cu aplicarea ratei de scont în vigoare la acea dată, și anume 4,36 %; costurile totale se ridică la 402 865 942 EUR, valoare actualizată. Prin urmare, valoarea maximă permisă a ajutorului, exprimată în valoare actualizată, se ridică la 55 749 652 EUR (16), ceea ce corespunde unei intensități a ajutorului pentru un singur proiect de investiții de 14,06 % esb.

| (58) | Având în vedere că pentru proiectul P2 s-a alocat deja suma de 15 384 891 EUR (valoare actualizată), valoarea maximă permisă a ajutorului pentru proiectul notificat ar fi de 40 364 760 EUR (valoare actualizată), ceea ce corespunde unei intensități a ajutorului de 12,97 % esb. Germania s-a angajat să respecte acest cuantum maxim, astfel încât se poate conchide că se respectă mecanismul de reducere prevăzut la punctul 67 din orientări, chiar dacă proiectul notificat și proiectele anterioare subvenționate în cei trei ani precedenți constituie un singur proiect de investiții. |
| --- | --- |

(58)

Având în vedere că pentru proiectul P2 s-a alocat deja suma de 15 384 891 EUR (valoare actualizată), valoarea maximă permisă a ajutorului pentru proiectul notificat ar fi de 40 364 760 EUR (valoare actualizată), ceea ce corespunde unei intensități a ajutorului de 12,97 % esb. Germania s-a angajat să respecte acest cuantum maxim, astfel încât se poate conchide că se respectă mecanismul de reducere prevăzut la punctul 67 din orientări, chiar dacă proiectul notificat și proiectele anterioare subvenționate în cei trei ani precedenți constituie un singur proiect de investiții.

| (59) | Având în vedere că Germania s-a angajat să notifice separat ajutorul pentru viitorul proiect SF III din Freiberg-Saxonia și să condiționeze acest ajutor de autorizarea lui de către Comisie, nu este necesar ca aceasta din urmă să prezinte în această decizie poziția sa cu privire la întrebarea dacă proiectul notificat și viitorul proiect SF III formează un singur proiect de investiții. |
| --- | --- |

(59)

Având în vedere că Germania s-a angajat să notifice separat ajutorul pentru viitorul proiect SF III din Freiberg-Saxonia și să condiționeze acest ajutor de autorizarea lui de către Comisie, nu este necesar ca aceasta din urmă să prezinte în această decizie poziția sa cu privire la întrebarea dacă proiectul notificat și viitorul proiect SF III formează un singur proiect de investiții.

6.4.2.   Compatibilitatea cu criteriile prevăzute la punctul 68 din orientări

| (60) | Autorizarea de către Comisie a ajutorului regional pentru un mare proiect de investiții care este conform cu prevederile punctului 68 din orientări depinde de cota de piață a beneficiarului înainte și după realizarea investiției, precum și de capacitatea creată de investiție. Pentru aplicarea testelor prevăzute la punctul 68 literele (a) și (b) din orientări, Comisia trebuie să definească produsul relevant și piețele geografice. |
| --- | --- |

(60)

Autorizarea de către Comisie a ajutorului regional pentru un mare proiect de investiții care este conform cu prevederile punctului 68 din orientări depinde de cota de piață a beneficiarului înainte și după realizarea investiției, precum și de capacitatea creată de investiție. Pentru aplicarea testelor prevăzute la punctul 68 literele (a) și (b) din orientări, Comisia trebuie să definească produsul relevant și piețele geografice.

| (61) | În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a observat că plachetele solare cu siliciu multicristalin reprezintă produsul la care se referă proiectul de investiții notificat. |
| --- | --- |

(61)

În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a observat că plachetele solare cu siliciu multicristalin reprezintă produsul la care se referă proiectul de investiții notificat.

| (62) | La punctul 69 din orientări se arată că, atunci când proiectul se referă la un proiect intermediar și o parte semnificativă din producția obținută nu este vândută pe piață, produsele în cauză pot include produsul din aval. Atunci când a adoptat decizia de a iniția investigația oficială, Comisia nu a putut să excludă posibilitatea ca plachetele solare produse în Freiberg-Est să fie utilizate cel puțin parțial în cadrul grupului beneficiar pentru producția din aval de celule solare sau module solare. Prin urmare, Comisia a considerat că printre produsele vizate de proiectul notificat se aflau nu numai plachete solare, ci și celule solare și module solare. În sensul punctului 68 litera (a) din orientări, Comisia a considerat că piața relevantă de produse era formată din piețele pentru plachete solare, celule solare și module solare, piața geografică fiind una mondială. |
| --- | --- |

(62)

La punctul 69 din orientări se arată că, atunci când proiectul se referă la un proiect intermediar și o parte semnificativă din producția obținută nu este vândută pe piață, produsele în cauză pot include produsul din aval. Atunci când a adoptat decizia de a iniția investigația oficială, Comisia nu a putut să excludă posibilitatea ca plachetele solare produse în Freiberg-Est să fie utilizate cel puțin parțial în cadrul grupului beneficiar pentru producția din aval de celule solare sau module solare. Prin urmare, Comisia a considerat că printre produsele vizate de proiectul notificat se aflau nu numai plachete solare, ci și celule solare și module solare. În sensul punctului 68 litera (a) din orientări, Comisia a considerat că piața relevantă de produse era formată din piețele pentru plachete solare, celule solare și module solare, piața geografică fiind una mondială.

| (63) | În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a calculat cotele deținute pe toate piețele relevante de grupul beneficiar înainte și după realizarea investiției (2006-2011), ținând seama de scenariul cel mai rău în care piața nu ar crește după 2010 (întrucât studiul independent disponibil nu a furnizat o prognoză pentru anii următori anului 2010). Conform acestor calcule, toate cotele de piață s-au situat sub 20 % înainte de investiție și sub 15 % după realizarea investiției, prin urmare, conform Comisiei, cota de piață nu avea să depășească 25 % și, în consecință, ajutorul notificat era conform cu prevederile punctului 68 litera (a) din orientări. |
| --- | --- |

(63)

În decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a calculat cotele deținute pe toate piețele relevante de grupul beneficiar înainte și după realizarea investiției (2006-2011), ținând seama de scenariul cel mai rău în care piața nu ar crește după 2010 (întrucât studiul independent disponibil nu a furnizat o prognoză pentru anii următori anului 2010). Conform acestor calcule, toate cotele de piață s-au situat sub 20 % înainte de investiție și sub 15 % după realizarea investiției, prin urmare, conform Comisiei, cota de piață nu avea să depășească 25 % și, în consecință, ajutorul notificat era conform cu prevederile punctului 68 litera (a) din orientări.

| (64) | Rata anuală compusă de creștere privind consumul aparent de produse fotovoltaice în SEE pentru anii 2001 și 2006 a fost de 35 %, în mod evident superioară ratei anuale compuse de creștere privind PIB în cadrul SEE în aceiași ani, care a fost de 1,97 %. În consecință, în decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a considerat că, deși nu existau date disponibile privind produsele intermediare din SEE, rata anuală compusă de creștere privind consumul aparent de produse intermediare în cadrul SEE pentru aceiași ani era cu certitudine cu mult peste 1,97 %. Comisia a conchis că ajutorul notificat era compatibil cu prevederile punctului 68 litera (b) din orientări. |
| --- | --- |

(64)

Rata anuală compusă de creștere privind consumul aparent de produse fotovoltaice în SEE pentru anii 2001 și 2006 a fost de 35 %, în mod evident superioară ratei anuale compuse de creștere privind PIB în cadrul SEE în aceiași ani, care a fost de 1,97 %. În consecință, în decizia sa de inițiere a investigației oficiale, Comisia a considerat că, deși nu existau date disponibile privind produsele intermediare din SEE, rata anuală compusă de creștere privind consumul aparent de produse intermediare în cadrul SEE pentru aceiași ani era cu certitudine cu mult peste 1,97 %. Comisia a conchis că ajutorul notificat era compatibil cu prevederile punctului 68 litera (b) din orientări.

| (65) | În cadrul investigației oficiale nu au apărut dovezi care ar putea pune sub semnul îndoielii constatările menționate anterior cu privire la compatibilitatea cu punctul 68 din orientări. În plus, analiza prezentată în decizia de inițiere a investigației oficiale a demonstrat că respectivele cote de pe toate piețele relevante pe care Grupul SolarWorld s-ar putea aștepta să le dețină în 2011 ar fi sub 15 %; prin urmare, nu există pericolul ca la recalcularea acestor cote pe baza unor studii mai recente, cotele respective să depășească 25 %. |
| --- | --- |

(65)

În cadrul investigației oficiale nu au apărut dovezi care ar putea pune sub semnul îndoielii constatările menționate anterior cu privire la compatibilitatea cu punctul 68 din orientări. În plus, analiza prezentată în decizia de inițiere a investigației oficiale a demonstrat că respectivele cote de pe toate piețele relevante pe care Grupul SolarWorld s-ar putea aștepta să le dețină în 2011 ar fi sub 15 %; prin urmare, nu există pericolul ca la recalcularea acestor cote pe baza unor studii mai recente, cotele respective să depășească 25 %.

| (66) | Prin urmare, Comisia confirmă constatarea la care a ajuns în decizia de a iniția investigația oficială, și anume faptul că ajutorul notificat este compatibil cu prevederile punctului 68 din orientări. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, Comisia confirmă constatarea la care a ajuns în decizia de a iniția investigația oficială, și anume faptul că ajutorul notificat este compatibil cu prevederile punctului 68 din orientări.

6.5.   Concluzii

| (67) | În baza acestei evaluări, Comisia conchide că măsura privind ajutorul notificat este compatibilă cu orientările și cu harta ajutoarelor regionale pentru Germania, în vigoare la data notificării, |
| --- | --- |

(67)

În baza acestei evaluări, Comisia conchide că măsura privind ajutorul notificat este compatibilă cu orientările și cu harta ajutoarelor regionale pentru Germania, în vigoare la data notificării,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Ajutorul de stat pe care Republica Federală Germania urmează să îl acorde întreprinderii Deutsche Solar AG, în cuantum de 40 364 760 EUR, valoare actualizată, corespunzător unei intensități a ajutorului de 12,97 % esb, este compatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

(2)   În consecință, se autorizează în mod corespunzător acordarea ajutorului în cuantum de 40 364 760 EUR, valoare actualizată, care corespunde unei intensități a ajutorului de 12,97 % esb.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 6 iulie 2010.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 217, 26.8.2008, p. 19.

1

(2)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1. La 28 aprilie 2009 a fost aprobat un corrigendum la decizie, care a fost publicat în JO C 203, 28.8.2009, p. 11.

3

(4)  SolarWorld Group nu produce și nici nu vinde sisteme de energie solară. Grupul deține 29 % din pachetul de acțiuni al întreprinderii Solarparc AG, al cărei obiect principal de activitate este producția și montarea de instalații solare. Însă, având în vedere că participația este minoritară, Solarparc AG nu a fost luat în considerare în evaluarea de piață efectuată în acest caz de ajutor de stat.

4

(5)  Un pico-megawatt (megawatt peak – MWp) corespunde cu 1 000 000 pico-wați (watts peak – Wp). Un pico-watt este o unitate de măsură a capacității (randament nominal) celulelor solare și a modulelor solare. Pico-wattul este unitatea standard utilizată în mod curent în industria fotovoltaică pentru măsurarea capacității tehnice a modulelor solare; pico-wattul exprimă randamentul nominal al modulului în condiții standard de testare.

5

(6)  Decizia Comisiei din 1 octombrie 2003 privind măsura de ajutor de stat N 642/02, reînnoirea schemei comune pentru îmbunătățirea structurii economice regionale (JO C 284, 27.11.2003, p. 5); Decizia Comisiei din 19 ianuarie 2005 privind măsura de ajutor de stat N 142a/04, Legea din 2005 privind primele de investiții – norme standard (JO C 235, 23.9.2005, p. 4), precum și schema exceptată nr. XR 6/2007, Legea din 2007 privind primele de investiții (JO C 41, 24.2.2007, p. 9).

6

(7)  În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei din 24 octombrie 2006 de aplicare a articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor naționale pentru investițiile regionale (regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare privind ajutorul regional, JO L 302, 1.11.2006, p. 29), Germania a prezentat un rezumat al ajutorului care poate fi acordat în cadrul acestei scheme, înregistrat la Comisie cu nr. ref. XR 31/2007 (JO C 102, 5.5.2007, p. 11).

7

(8)  În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1628/2006, Germania a prezentat un rezumat al ajutorului care poate fi acordat în baza acestei scheme, înregistrat la Comisie cu nr. ref. XR 6/2007 (JO C 41, 24.2.2007, p. 9).

8

(9)  În temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, JO L 214, 9.8.2008, p. 3), Germania a prezentat un rezumat al ajutorului care poate fi acordat în cadrul acestei scheme, înregistrat la Comisie cu nr. ref. XR 167/2008 (JO C 280, 20.11.2009, p. 7).

9

(10)  Secret de afaceri.

10

(11)  Decizia Comisiei din 8 noiembrie 2006 privind măsura de ajutor de stat N 459/06, harta ajutorului național regional de stat pentru Germania, 2007-2013 (JO C 295, 5.12.2006, p. 6).

11

(12)  Actualizată la anul în care un prim ajutor a fost acordat pentru proiectul P2 (12 septembrie 2006), prin aplicarea ratei de scont de la data respectivă (4,36 %).

12

(13)  Germania a retras ajutorul planificat inițial de 4 milioane EUR pentru P3.

13

(14)  Germania a redus ajutorul pentru proiectul notificat care viza regiunea Freiberg-Est.

14

(15)  Dacă un singur proiect cu valoare mai mare de 100 de milioane EUR este divizat în două proiecte, statul membru în cauză ar putea să aplice tot plafonul ajutorului regional primei tranșe de 50 de milioane EUR din fiecare proiect, astfel încât s-ar depăși de două ori (nu este necesară reducerea plafonului aplicabil ajutorului regional), iar jumătate din plafonul respectiv celeilalte tranșe de 50 de milioane EUR din fiecare proiect, ceea ce ar însemna încă o depășire de două ori a plafonului. Pentru costurile eligibile care depășesc 100 de milioane EUR, ajutorul regional maxim permis este redus la o treime (34 %).

15

(16)  Această cifră este obținută prin aplicarea unui plafon regional de 35 % esb privind costurile eligibile aferente proiectului P2, pe baza hărții ajutorului regional în vigoare pentru Germania la data la care ajutorul a fost acordat acestui proiect (Decizia Comisiei din 2 aprilie 2003 privind măsura de ajutor N 641/02, harta națională a ajutoarelor de stat regionale pentru Germania, 2004-2006, JO C 186, 6.8.2003, p. 18), precum și aplicarea unui plafon de 30 % esb pentru proiectul P3 și proiectul notificat, cu o reducere a plafonului-standard regional în noua hartă a ajutoarelor, aplicabilă începând din 2007.

16

---

IV Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

| 11.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 7/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 7/48

---

DECIZIA COMISIEI

din 28 octombrie 2009

privind amortizarea fiscală a Fondului comercial financiar în cazul achiziționării unor titluri de participare străine C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) pusă în aplicare de Spania

[notificată cu numărul C(2009) 8107]

(Numai textul în limba spaniolă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/5/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (1) în conformitate cu dispozițiile menționate anterior și ținând seama de observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin întrebările cu solicitare de răspuns scris adresate Comisiei (nr. E-4431/05, E-4772/05 și E-5800/06), o serie de deputați au indicat faptul că Spania a adoptat o schemă specială care ar oferi un stimulent fiscal injust pentru întreprinderile spaniole care au achiziționat titluri de participare semnificative în întreprinderi străine, în conformitate cu articolul 12 alineatul (5) din Legea spaniolă privind impozitarea societăților comerciale (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, denumită în continuare „TRLIS”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Prin întrebările cu solicitare de răspuns scris adresate Comisiei (nr. E-4431/05, E-4772/05 și E-5800/06), o serie de deputați au indicat faptul că Spania a adoptat o schemă specială care ar oferi un stimulent fiscal injust pentru întreprinderile spaniole care au achiziționat titluri de participare semnificative în întreprinderi străine, în conformitate cu articolul 12 alineatul (5) din Legea spaniolă privind impozitarea societăților comerciale (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, denumită în continuare „TRLIS”) (2).

| (2) | Prin întrebarea cu solicitare de răspuns scris nr. P-5509/06, deputatul David Martin s-a plâns Comisiei privind oferta de preluare ostilă din partea producătorului spaniol de energie Iberdrola care a presupus achiziționarea de acțiuni ale întreprinderii britanice de furnizare și distribuție de energie ScottishPower. Potrivit dlui Martin, Iberdrola a beneficiat în mod nedrept de ajutor de stat sub forma unui stimulent fiscal pentru achiziție. Dl Martin i-a solicitat Comisiei să examineze toate aspectele legate de concurență care derivă din achiziție, care a fost notificată la 12 ianuarie 2007 pentru revizuire de către Comisie în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (denumit în continuare „Regulamentul privind concentrările economice”) (3). Prin decizia din data de 26 martie 2007 (cazul nr. COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696) (4), Comisia a hotărât să nu se opună operațiunii notificate și să o declare compatibilă cu piața comună în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

(2)

Prin întrebarea cu solicitare de răspuns scris nr. P-5509/06, deputatul David Martin s-a plâns Comisiei privind oferta de preluare ostilă din partea producătorului spaniol de energie Iberdrola care a presupus achiziționarea de acțiuni ale întreprinderii britanice de furnizare și distribuție de energie ScottishPower. Potrivit dlui Martin, Iberdrola a beneficiat în mod nedrept de ajutor de stat sub forma unui stimulent fiscal pentru achiziție. Dl Martin i-a solicitat Comisiei să examineze toate aspectele legate de concurență care derivă din achiziție, care a fost notificată la 12 ianuarie 2007 pentru revizuire de către Comisie în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (denumit în continuare „Regulamentul privind concentrările economice”) (3). Prin decizia din data de 26 martie 2007 (cazul nr. COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696) (4), Comisia a hotărât să nu se opună operațiunii notificate și să o declare compatibilă cu piața comună în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice.

| (3) | Prin scrisorile din 15 ianuarie 2007 (D/50164) și 26 martie 2007 (D-51351), Comisia a solicitat autorităților spaniole să furnizeze informații în vederea evaluării domeniului de aplicare și a efectelor articolului 12 alineatul (5) din TRLIS privind posibila clasificare a măsurii ca ajutor de stat și compatibilitatea sa cu piața comună. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisorile din 15 ianuarie 2007 (D/50164) și 26 martie 2007 (D-51351), Comisia a solicitat autorităților spaniole să furnizeze informații în vederea evaluării domeniului de aplicare și a efectelor articolului 12 alineatul (5) din TRLIS privind posibila clasificare a măsurii ca ajutor de stat și compatibilitatea sa cu piața comună.

| (4) | Prin scrisorile din 16 februarie 2007 (A/31454) și 4 iunie 2007 (A/34596), autoritățile spaniole au răspuns la aceste întrebări. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisorile din 16 februarie 2007 (A/31454) și 4 iunie 2007 (A/34596), autoritățile spaniole au răspuns la aceste întrebări.

| (5) | Prin faxul din 28 august 2007, Comisia a primit o plângere din partea unui operator privat care susține că schema adoptată prin articolul 12 alineatul (5) din TRLIS a constituit ajutor de stat și a fost incompatibilă cu piața comună. Reclamantul a solicitat ca identitatea să nu îi fie divulgată. |
| --- | --- |

(5)

Prin faxul din 28 august 2007, Comisia a primit o plângere din partea unui operator privat care susține că schema adoptată prin articolul 12 alineatul (5) din TRLIS a constituit ajutor de stat și a fost incompatibilă cu piața comună. Reclamantul a solicitat ca identitatea să nu îi fie divulgată.

| (6) | Prin decizia din 10 octombrie 2007 (denumită în continuare „decizia de inițiere”), Comisia a inițiat procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat privind amortizarea fiscală a fondului comercial financiar prevăzută de articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, întrucât aceasta părea să îndeplinească toate condițiile pentru a fi considerată ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Comisia a informat Spania că a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat. Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5), iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(6)

Prin decizia din 10 octombrie 2007 (denumită în continuare „decizia de inițiere”), Comisia a inițiat procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat privind amortizarea fiscală a fondului comercial financiar prevăzută de articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, întrucât aceasta părea să îndeplinească toate condițiile pentru a fi considerată ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Comisia a informat Spania că a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat. Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5), iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile.

| (7) | Prin scrisoarea din 5 decembrie 2007, Comisia a primit observațiile Spaniei privind decizia de inițiere. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 5 decembrie 2007, Comisia a primit observațiile Spaniei privind decizia de inițiere.

| (8) | Între 18 ianuarie și 16 iunie 2008, Comisia a primit observații privind decizia de inițiere de la 32 de părți interesate. Părțile interesate care nu au solicitat să rămână anonime sunt enumerate în anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(8)

Între 18 ianuarie și 16 iunie 2008, Comisia a primit observații privind decizia de inițiere de la 32 de părți interesate. Părțile interesate care nu au solicitat să rămână anonime sunt enumerate în anexa la prezenta decizie.

| (9) | Prin scrisorile din 9 aprilie 2008 (D/51431), 15 mai 2008 (D/51925), 22 mai 2008 (D/52035) și 27 martie 2009 (D/51271), Comisia a înaintat autorităților spaniole observațiile menționate anterior, pentru a le oferi posibilitatea să prezinte comentarii. Prin scrisorile din 30 iunie 2008 (A/12911) și 22 aprilie 2009 (A/9531), autoritățile spaniole au prezentat comentarii la observațiile părților interesate. |
| --- | --- |

(9)

Prin scrisorile din 9 aprilie 2008 (D/51431), 15 mai 2008 (D/51925), 22 mai 2008 (D/52035) și 27 martie 2009 (D/51271), Comisia a înaintat autorităților spaniole observațiile menționate anterior, pentru a le oferi posibilitatea să prezinte comentarii. Prin scrisorile din 30 iunie 2008 (A/12911) și 22 aprilie 2009 (A/9531), autoritățile spaniole au prezentat comentarii la observațiile părților interesate.

| (10) | La 18 februarie 2008, 12 mai și 8 iunie 2009 au avut loc reuniuni tehnice între autoritățile spaniole și reprezentanții Comisiei pentru a clarifica, inter alia, anumite aspecte ale aplicării schemei în cauză și interpretarea legislației spaniole relevante în situația de față. |
| --- | --- |

(10)

La 18 februarie 2008, 12 mai și 8 iunie 2009 au avut loc reuniuni tehnice între autoritățile spaniole și reprezentanții Comisiei pentru a clarifica, inter alia, anumite aspecte ale aplicării schemei în cauză și interpretarea legislației spaniole relevante în situația de față.

| (11) | La 7 aprilie 2008 a avut loc o reuniune între reprezentanții Comisiei și Banco de Santander SA; la 16 aprilie 2008, a avut loc o reuniune între reprezentanții Comisiei și firma de avocatură J & A Garrigues SL, care reprezintă mai multe părți interesate; la 2 iulie 2008 a avut loc o reuniune între reprezentanții Comisiei și Altadis S.A.; la 12 februarie 2009 a avut loc o reuniune între reprezentanții Comisiei și Telefónica S.A.. |
| --- | --- |

(11)

La 7 aprilie 2008 a avut loc o reuniune între reprezentanții Comisiei și Banco de Santander SA; la 16 aprilie 2008, a avut loc o reuniune între reprezentanții Comisiei și firma de avocatură J & A Garrigues SL, care reprezintă mai multe părți interesate; la 2 iulie 2008 a avut loc o reuniune între reprezentanții Comisiei și Altadis S.A.; la 12 februarie 2009 a avut loc o reuniune între reprezentanții Comisiei și Telefónica S.A..

| (12) | La 14 iulie 2008, autoritățile spaniole au transmis informații suplimentare privind măsura în cauză, în special date extrase din declarațiile de impozit din 2006, care au oferit o trecere în revistă generală a contribuabililor care beneficiază de măsura în cauză. |
| --- | --- |

(12)

La 14 iulie 2008, autoritățile spaniole au transmis informații suplimentare privind măsura în cauză, în special date extrase din declarațiile de impozit din 2006, care au oferit o trecere în revistă generală a contribuabililor care beneficiază de măsura în cauză.

| (13) | Prin e-mail-ul din 16 iunie 2009, autoritățile spaniole au oferit elemente suplimentare, susținând că întreprinderile spaniole încă se confruntă cu o serie de obstacole în calea fuziunilor transfrontaliere din cadrul Comunității. |
| --- | --- |

(13)

Prin e-mail-ul din 16 iunie 2009, autoritățile spaniole au oferit elemente suplimentare, susținând că întreprinderile spaniole încă se confruntă cu o serie de obstacole în calea fuziunilor transfrontaliere din cadrul Comunității.

II.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

| (14) | Măsura în cauză presupune amortizarea fiscală a fondului comercial financiar în cazul achiziționării de titluri de participare semnificative în capitalul unor întreprinderi străine. |
| --- | --- |

(14)

Măsura în cauză presupune amortizarea fiscală a fondului comercial financiar în cazul achiziționării de titluri de participare semnificative în capitalul unor întreprinderi străine.

| (15) | Măsura este reglementată de articolul 12 alineatul (5) din TRLIS. În special, articolul 2 alineatul (5) din Legea 24/2001 din 27 decembrie 2001 a modificat Legea spaniolă privind impozitarea societăților comerciale nr. 43/1995 din 27 decembrie 1995, prin introducerea articolului 12 alineatul (5). Decretul legislativ regal nr. 4/2004 din 5 martie 2004 a consolidat amendamentele aduse până la acel moment Legii spaniole privind impozitarea societăților comerciale în versiune reformată. |
| --- | --- |

(15)

Măsura este reglementată de articolul 12 alineatul (5) din TRLIS. În special, articolul 2 alineatul (5) din Legea 24/2001 din 27 decembrie 2001 a modificat Legea spaniolă privind impozitarea societăților comerciale nr. 43/1995 din 27 decembrie 1995, prin introducerea articolului 12 alineatul (5). Decretul legislativ regal nr. 4/2004 din 5 martie 2004 a consolidat amendamentele aduse până la acel moment Legii spaniole privind impozitarea societăților comerciale în versiune reformată.

| (16) | Comisia este conștientă că legislația spaniolă a evoluat de la data deciziei de inițiere (6). Cu toate acestea, Comisia consideră că, cel mai probabil, cele mai recente amendamente nu vor afecta sau modifica îndoielile exprimate în decizia de inițiere. Din motive de consecvență, Comisia se referă în prezenta decizie la numerotarea legislației spaniole astfel cum este prezentată în decizia de inițiere, deși este posibil ca aceasta să fi fost modificată. Orice nouă dispoziție legislativă va fi identificată în mod clar ca atare. |
| --- | --- |

(16)

Comisia este conștientă că legislația spaniolă a evoluat de la data deciziei de inițiere (6). Cu toate acestea, Comisia consideră că, cel mai probabil, cele mai recente amendamente nu vor afecta sau modifica îndoielile exprimate în decizia de inițiere. Din motive de consecvență, Comisia se referă în prezenta decizie la numerotarea legislației spaniole astfel cum este prezentată în decizia de inițiere, deși este posibil ca aceasta să fi fost modificată. Orice nouă dispoziție legislativă va fi identificată în mod clar ca atare.

| (17) | Articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, care face parte din articolul 12 „Ajustări de valoare: pierderea valorii activelor”, a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2002. Acesta prevede, în esență, că o întreprindere impozabilă în Spania își poate deduce din venitul impozabil fondul comercial financiar care derivă din achiziționarea unui titlu de participare de cel puțin 5 % într-o întreprindere străină, în rate anuale egale, pentru o perioadă de până la 20 de ani de la achiziție. |
| --- | --- |

(17)

Articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, care face parte din articolul 12 „Ajustări de valoare: pierderea valorii activelor”, a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2002. Acesta prevede, în esență, că o întreprindere impozabilă în Spania își poate deduce din venitul impozabil fondul comercial financiar care derivă din achiziționarea unui titlu de participare de cel puțin 5 % într-o întreprindere străină, în rate anuale egale, pentru o perioadă de până la 20 de ani de la achiziție.

| (18) | Prin fond comercial se înțelege valoarea unei denumiri comerciale respectate, relații bune cu clienții, competențe ale angajaților și alți factori similari care se așteaptă să se traducă în câștiguri mai mari în viitor. Conform principiilor contabile spaniole (7), prețul plătit pentru achiziționarea unei întreprinderi în exces față de valoarea pieței pentru activele care constituie întreprinderea se numește „fond comercial” și trebuie înregistrat în contabilitate ca activ necorporal separat, imediat după ce întreprinderea receptoare preia controlul asupra întreprinderii străine (8). |
| --- | --- |

(18)

Prin fond comercial se înțelege valoarea unei denumiri comerciale respectate, relații bune cu clienții, competențe ale angajaților și alți factori similari care se așteaptă să se traducă în câștiguri mai mari în viitor. Conform principiilor contabile spaniole (7), prețul plătit pentru achiziționarea unei întreprinderi în exces față de valoarea pieței pentru activele care constituie întreprinderea se numește „fond comercial” și trebuie înregistrat în contabilitate ca activ necorporal separat, imediat după ce întreprinderea receptoare preia controlul asupra întreprinderii străine (8).

| (19) | În temeiul principiilor politicii fiscale spaniole, cu excepția măsurii în cauză, fondul comercial poate fi amortizat numai în urma unei combinări de întreprinderi care se produce fie ca urmare a unei achiziționări sau a unei contribuții a activelor deținute de întreprinderi independente, fie în urma unei operațiuni de fuzionare sau de scindare. |
| --- | --- |

(19)

În temeiul principiilor politicii fiscale spaniole, cu excepția măsurii în cauză, fondul comercial poate fi amortizat numai în urma unei combinări de întreprinderi care se produce fie ca urmare a unei achiziționări sau a unei contribuții a activelor deținute de întreprinderi independente, fie în urma unei operațiuni de fuzionare sau de scindare.

| (20) | „Fondul comercial financiar”, astfel cum este utilizat în sistemul fiscal spaniol, este fondul comercial care ar fi fost înregistrat contabil dacă întreprinderea care deține titluri de participare și întreprinderea țintă ar fi fuzionat. Conceptul de fond comercial financiar în temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS introduce, prin urmare, în domeniul achiziționării de acțiuni, o noțiune utilizată de obicei în cesionarea de active sau în tranzacțiile de combinări de întreprinderi. În conformitate cu articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, fondul comercial financiar se determină prin deducerea valorii pieței pentru activele corporale și necorporale ale întreprinderii achiziționate din prețul de achiziție plătit pentru titlul de participare. |
| --- | --- |

(20)

„Fondul comercial financiar”, astfel cum este utilizat în sistemul fiscal spaniol, este fondul comercial care ar fi fost înregistrat contabil dacă întreprinderea care deține titluri de participare și întreprinderea țintă ar fi fuzionat. Conceptul de fond comercial financiar în temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS introduce, prin urmare, în domeniul achiziționării de acțiuni, o noțiune utilizată de obicei în cesionarea de active sau în tranzacțiile de combinări de întreprinderi. În conformitate cu articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, fondul comercial financiar se determină prin deducerea valorii pieței pentru activele corporale și necorporale ale întreprinderii achiziționate din prețul de achiziție plătit pentru titlul de participare.

| (21) | Articolul 12 alineatul (5) din TRLIS prevede că amortizarea fondului comercial financiar depinde de îndeplinirea următoarelor cerințe, stabilite la articolul 21 din TRLIS:






  (a) | participarea directă sau indirectă în întreprinderea străină trebuie să fie de cel puțin 5 % și trebuie deținută neîntrerupt timp de cel puțin un an (9); |
| --- | --- | --- |

(21)

Articolul 12 alineatul (5) din TRLIS prevede că amortizarea fondului comercial financiar depinde de îndeplinirea următoarelor cerințe, stabilite la articolul 21 din TRLIS:

(a)

participarea directă sau indirectă în întreprinderea străină trebuie să fie de cel puțin 5 % și trebuie deținută neîntrerupt timp de cel puțin un an (9);

| (b) | întreprinderea străină trebuie să fie supusă unui impozit similar celui aplicabil în Spania. Se presupune că această condiție este îndeplinită dacă țara de reședință a întreprinderii țintă a semnat o convenție fiscală cu Spania pentru a evita dubla impozitare internațională și pentru a preveni evaziunea fiscală (10); |
| --- | --- |

(b)

întreprinderea străină trebuie să fie supusă unui impozit similar celui aplicabil în Spania. Se presupune că această condiție este îndeplinită dacă țara de reședință a întreprinderii țintă a semnat o convenție fiscală cu Spania pentru a evita dubla impozitare internațională și pentru a preveni evaziunea fiscală (10);

| (c) | venitul întreprinderii străine trebuie să provină în principal din activități comerciale desfășurate în străinătate. Această condiție este îndeplinită când cel puțin 85 % din venitul întreprinderii țintă:






  (i) | nu este inclus în baza de impozitare în temeiul normelor spaniole privind transparența fiscală internațională și este impozitat drept beneficii primite în Spania (11). Se consideră în special că venitul îndeplinește aceste cerințe dacă provine din următoarele activități:






  — | comerț cu ridicata, atunci când bunurile sunt puse la dispoziția cumpărătorilor în țara sau teritoriul de reședință al întreprinderii țintă sau în orice altă țară sau teritoriu cu excepția Spaniei; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

venitul întreprinderii străine trebuie să provină în principal din activități comerciale desfășurate în străinătate. Această condiție este îndeplinită când cel puțin 85 % din venitul întreprinderii țintă:

(i)

nu este inclus în baza de impozitare în temeiul normelor spaniole privind transparența fiscală internațională și este impozitat drept beneficii primite în Spania (11). Se consideră în special că venitul îndeplinește aceste cerințe dacă provine din următoarele activități:

—

comerț cu ridicata, atunci când bunurile sunt puse la dispoziția cumpărătorilor în țara sau teritoriul de reședință al întreprinderii țintă sau în orice altă țară sau teritoriu cu excepția Spaniei;

| — | servicii furnizate clienților care nu au domiciliul fiscal în Spania; |
| --- | --- |

—

servicii furnizate clienților care nu au domiciliul fiscal în Spania;

| — | servicii financiare furnizate clienților care nu au domiciliul fiscal în Spania; |
| --- | --- |

—

servicii financiare furnizate clienților care nu au domiciliul fiscal în Spania;

| — | servicii de asigurări legate de riscurile care nu se produc în Spania; |
| --- | --- |

—

servicii de asigurări legate de riscurile care nu se produc în Spania;

| (ii) | este venit din dividende, dacă sunt îndeplinite condițiile privind natura venitului din titlul de participare prevăzute la articolul 21 alineatul (1) litera (a) și nivelul titlului de participare direct și indirect al întreprinderii spaniole [articolul 21 alineatul (1) litera (c) punctul 2 din TRLIS]. (12) |
| --- | --- |

(ii)

este venit din dividende, dacă sunt îndeplinite condițiile privind natura venitului din titlul de participare prevăzute la articolul 21 alineatul (1) litera (a) și nivelul titlului de participare direct și indirect al întreprinderii spaniole [articolul 21 alineatul (1) litera (c) punctul 2 din TRLIS]. (12)

| (22) | În afară de măsura contestată, este util să se descrie pe scurt următoarele dispoziții TRLIS la care va face referire prezenta decizie:






  (a) | Articolul 11 alineatul (4) din TRLIS (13) (articolul 11 se intitulează „Ajustări de valoare: amortizare” și este inclus în capitolul IV din TRLIS, care definește baza de impozitare) prevede o amortizare de minimum 20 de ani a fondului comercial care decurge dintr-o achiziție în următoarele condiții: (i) fondul comercial provine dintr-o achiziție cu titlu oneros; (ii) vânzătorul nu are nicio relație cu întreprinderea receptoare. Modificările aduse acestei dispoziții în urma deciziei de inițiere și introduse prin Legea nr. 16/2007 din 4 iulie 2007, au clarificat, de asemenea, că dacă nu este îndeplinită condiția (ii), prețul plătit utilizat la calcularea fondului comercial va fi prețul plătit pentru participațiunea achiziționată de o întreprindere conexă vânzătorului nerelaționat și au solicitat, de asemenea, ca (iii) să se aloce o sumă similară către o rezervă indivizibilă. |
| --- | --- | --- |

(22)

În afară de măsura contestată, este util să se descrie pe scurt următoarele dispoziții TRLIS la care va face referire prezenta decizie:

(a)

Articolul 11 alineatul (4) din TRLIS (13) (articolul 11 se intitulează „Ajustări de valoare: amortizare” și este inclus în capitolul IV din TRLIS, care definește baza de impozitare) prevede o amortizare de minimum 20 de ani a fondului comercial care decurge dintr-o achiziție în următoarele condiții: (i) fondul comercial provine dintr-o achiziție cu titlu oneros; (ii) vânzătorul nu are nicio relație cu întreprinderea receptoare. Modificările aduse acestei dispoziții în urma deciziei de inițiere și introduse prin Legea nr. 16/2007 din 4 iulie 2007, au clarificat, de asemenea, că dacă nu este îndeplinită condiția (ii), prețul plătit utilizat la calcularea fondului comercial va fi prețul plătit pentru participațiunea achiziționată de o întreprindere conexă vânzătorului nerelaționat și au solicitat, de asemenea, ca (iii) să se aloce o sumă similară către o rezervă indivizibilă.

| (b) | Articolul 12 alineatul (3) din TRLIS, care este inclus în capitolul IV din TRLIS, permite deducerea parțială pentru deprecierea titlurilor de participare naționale și străine, care nu sunt cotate pe o piață secundară, până la diferența dintre valoarea contabilă teoretică de la începutul și de la sfârșitul exercițiului fiscal. Măsura în cauză se poate aplica împreună cu articolul respectiv din TRLIS (14). |
| --- | --- |

(b)

Articolul 12 alineatul (3) din TRLIS, care este inclus în capitolul IV din TRLIS, permite deducerea parțială pentru deprecierea titlurilor de participare naționale și străine, care nu sunt cotate pe o piață secundară, până la diferența dintre valoarea contabilă teoretică de la începutul și de la sfârșitul exercițiului fiscal. Măsura în cauză se poate aplica împreună cu articolul respectiv din TRLIS (14).

| (c) | Articolul 89 alineatul (3) din TRLIS (articolul 89 se intitulează „Dețineri în capitalul entității beneficiare și entității receptoare”) este inclus în capitolul VII secțiunea VIII privind un „Sistem special pentru fuziuni, scindări, cesionări de active și schimburi”. Articolul 89 alineatul (3) din TRLIS prevede amortizarea fondului comercial care provine din restructurarea întreprinderii. Conform acestei dispoziții, trebuie îndeplinite următoarele condiții pentru a aplica articolul 11 alineatul (4) din TRLIS la fondul comercial care provine dintr-o combinare de întreprinderi: (i) un titlu de participare de cel puțin 5 % înainte de combinarea de întreprinderi; (ii) trebuie să se dovedească faptul că fondul comercial a fost impozitat și perceput vânzătorului (iii) vânzătorul nu este relaționat cu cumpărătorul. În cazul în care condiția (iii) nu este îndeplinită, suma dedusă trebuie să corespundă cu o depreciere ireversibilă a activelor necorporale. |
| --- | --- |

(c)

Articolul 89 alineatul (3) din TRLIS (articolul 89 se intitulează „Dețineri în capitalul entității beneficiare și entității receptoare”) este inclus în capitolul VII secțiunea VIII privind un „Sistem special pentru fuziuni, scindări, cesionări de active și schimburi”. Articolul 89 alineatul (3) din TRLIS prevede amortizarea fondului comercial care provine din restructurarea întreprinderii. Conform acestei dispoziții, trebuie îndeplinite următoarele condiții pentru a aplica articolul 11 alineatul (4) din TRLIS la fondul comercial care provine dintr-o combinare de întreprinderi: (i) un titlu de participare de cel puțin 5 % înainte de combinarea de întreprinderi; (ii) trebuie să se dovedească faptul că fondul comercial a fost impozitat și perceput vânzătorului (iii) vânzătorul nu este relaționat cu cumpărătorul. În cazul în care condiția (iii) nu este îndeplinită, suma dedusă trebuie să corespundă cu o depreciere ireversibilă a activelor necorporale.

| (d) | Articolul 21 din TRLIS, intitulat „Scutirea pentru a evita dubla impozitare internațională a dividendelor și a venitului din surse străine care provin din transferul de titluri de stat care reprezintă capitalul entităților care nu au reședința în Spania”, este inclus în capitolul IV din TRLIS. Articolul 21 prevede condițiile în care dividendele și venitul dintr-o întreprindere străină sunt scutite de impozit atunci când sunt obținute de o întreprindere care are domiciliul fiscal în Spania. |
| --- | --- |

(d)

Articolul 21 din TRLIS, intitulat „Scutirea pentru a evita dubla impozitare internațională a dividendelor și a venitului din surse străine care provin din transferul de titluri de stat care reprezintă capitalul entităților care nu au reședința în Spania”, este inclus în capitolul IV din TRLIS. Articolul 21 prevede condițiile în care dividendele și venitul dintr-o întreprindere străină sunt scutite de impozit atunci când sunt obținute de o întreprindere care are domiciliul fiscal în Spania.

| (e) | Articolul 22 din TRLIS, intitulat „Scutirea anumitor venituri obținute în străinătate prin intermediul unui sediu permanent”, este inclus în capitolul IV din TRLIS. Articolul 22 din TRLIS prevede condițiile în care venitul generat în străinătate de o întreprindere cu sediul permanent în afara Spaniei este scutită de impozit. |
| --- | --- |

(e)

Articolul 22 din TRLIS, intitulat „Scutirea anumitor venituri obținute în străinătate prin intermediul unui sediu permanent”, este inclus în capitolul IV din TRLIS. Articolul 22 din TRLIS prevede condițiile în care venitul generat în străinătate de o întreprindere cu sediul permanent în afara Spaniei este scutită de impozit.

| (23) | Pentru scopurile prezentei decizii:






  (a) | cesionarea de active înseamnă o operațiune prin care o întreprindere transferă, fără a se dizolva, toate, una sau mai multe ramuri ale activității sale unei alte întreprinderi; |
| --- | --- | --- |

(23)

Pentru scopurile prezentei decizii:

(a)

cesionarea de active înseamnă o operațiune prin care o întreprindere transferă, fără a se dizolva, toate, una sau mai multe ramuri ale activității sale unei alte întreprinderi;

| (b) | combinările de întreprinderi înseamnă o operațiune prin care una sau mai multe întreprinderi, în momentul dizolvării, fără a fi lichidate, își transferă toate activele și pasivele unei alte întreprinderi existente sau unei întreprinderi pe care o formează în schimbul emiterii, către acționarii lor, de titluri de stat care reprezintă capitalul celeilalte întreprinderi; |
| --- | --- |

(b)

combinările de întreprinderi înseamnă o operațiune prin care una sau mai multe întreprinderi, în momentul dizolvării, fără a fi lichidate, își transferă toate activele și pasivele unei alte întreprinderi existente sau unei întreprinderi pe care o formează în schimbul emiterii, către acționarii lor, de titluri de stat care reprezintă capitalul celeilalte întreprinderi;

| (c) | achiziționarea de acțiuni înseamnă o operațiune prin care o întreprindere achiziționează un titlu de participare în capitalul altei întreprinderi fără a obține o majoritate sau controlul asupra drepturilor de vot ale întreprinderii țintă; |
| --- | --- |

(c)

achiziționarea de acțiuni înseamnă o operațiune prin care o întreprindere achiziționează un titlu de participare în capitalul altei întreprinderi fără a obține o majoritate sau controlul asupra drepturilor de vot ale întreprinderii țintă;

| (d) | întreprinderea țintă este o întreprindere care nu are reședința în Spania, al cărei venit îndeplinește condițiile descrise la considerentul 21 litera (c) și în care o întreprindere cu reședința în Spania achiziționează un titlu de participare; |
| --- | --- |

(d)

întreprinderea țintă este o întreprindere care nu are reședința în Spania, al cărei venit îndeplinește condițiile descrise la considerentul 21 litera (c) și în care o întreprindere cu reședința în Spania achiziționează un titlu de participare;

| (e) | achizițiile intracomunitare sunt achiziții de titluri de participare, care îndeplinesc toate condițiile relevante din articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, într-o întreprindere țintă formată în conformitate cu legislația unui stat membru și care are sediul social, administrația centrală sau locul principal de desfășurare a activităților în cadrul Comunității; |
| --- | --- |

(e)

achizițiile intracomunitare sunt achiziții de titluri de participare, care îndeplinesc toate condițiile relevante din articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, într-o întreprindere țintă formată în conformitate cu legislația unui stat membru și care are sediul social, administrația centrală sau locul principal de desfășurare a activităților în cadrul Comunității;

| (f) | achizițiile extracomunitare înseamnă achiziții de titluri de participare, care îndeplinesc toate condițiile relevante din articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, într-o întreprindere țintă care nu a fost formată în conformitate cu legislația unui stat membru sau care nu are sediul social, administrația centrală sau locul principal de desfășurare a activităților în cadrul Comunității. |
| --- | --- |

(f)

achizițiile extracomunitare înseamnă achiziții de titluri de participare, care îndeplinesc toate condițiile relevante din articolul 12 alineatul (5) din TRLIS, într-o întreprindere țintă care nu a fost formată în conformitate cu legislația unui stat membru sau care nu are sediul social, administrația centrală sau locul principal de desfășurare a activităților în cadrul Comunității.

III.   MOTIVELE CARE AU STAT LA BAZA INIȚIERII PROCEDURII

| (24) | În decizia de inițiere, Comisia a deschis procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat privind măsura în cauză, întrucât aceasta părea să îndeplinească toate condițiile pentru a fi considerată ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat. De asemenea, Comisia a avut îndoieli privind considerarea măsurii respective ca fiind compatibilă cu piața comună, întrucât niciuna dintre excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) nu părea aplicabilă. |
| --- | --- |

(24)

În decizia de inițiere, Comisia a deschis procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat privind măsura în cauză, întrucât aceasta părea să îndeplinească toate condițiile pentru a fi considerată ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat. De asemenea, Comisia a avut îndoieli privind considerarea măsurii respective ca fiind compatibilă cu piața comună, întrucât niciuna dintre excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) nu părea aplicabilă.

| (25) | În special, Comisia a considerat că măsura în cauză se îndepărtează de domeniul obișnuit de aplicare a sistemului spaniol privind impozitarea societăților comerciale, care este sistemul fiscal de referință. Comisia a susținut, de asemenea, că amortizarea fiscală a fondului comercial financiar care provine din achiziționarea unui titlu de participare de 5 % într-o întreprindere străină țintă părea să constituie un stimulent excepțional. |
| --- | --- |

(25)

În special, Comisia a considerat că măsura în cauză se îndepărtează de domeniul obișnuit de aplicare a sistemului spaniol privind impozitarea societăților comerciale, care este sistemul fiscal de referință. Comisia a susținut, de asemenea, că amortizarea fiscală a fondului comercial financiar care provine din achiziționarea unui titlu de participare de 5 % într-o întreprindere străină țintă părea să constituie un stimulent excepțional.

| (26) | Comisia a observat că amortizarea fiscală a fost disponibilă numai unei anumite categorii de întreprinderi, și anume întreprinderilor care achiziționează anumite titluri de participare, care se ridică la cel puțin 5 % din capitalul în acțiuni al unei întreprinderi țintă, și numai cu privire la întreprinderile străine țintă supuse criteriilor prevăzute la articolul 21 alineatul (1) din TRLIS. Comisia a subliniat, de asemenea, că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene, o reducere fiscală care favorizează numai exporturile de produse naționale constituie ajutor de stat (15). Prin urmare, măsura în cauză a părut selectivă. |
| --- | --- |

(26)

Comisia a observat că amortizarea fiscală a fost disponibilă numai unei anumite categorii de întreprinderi, și anume întreprinderilor care achiziționează anumite titluri de participare, care se ridică la cel puțin 5 % din capitalul în acțiuni al unei întreprinderi țintă, și numai cu privire la întreprinderile străine țintă supuse criteriilor prevăzute la articolul 21 alineatul (1) din TRLIS. Comisia a subliniat, de asemenea, că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene, o reducere fiscală care favorizează numai exporturile de produse naționale constituie ajutor de stat (15). Prin urmare, măsura în cauză a părut selectivă.

| (27) | În acest context, Comisia a considerat, de asemenea, că avantajul selectiv nu a părut justificat de natura inerentă a sistemului fiscal. În special, aceasta a considerat că diferențierea creată de măsura în cauză, care s-a îndepărtat de normele generale ale sistemelor fiscale și contabile spaniole, nu ar putea fi justificată de motive legate de aspectele tehnice ale sistemului fiscal. Într-adevăr, fondul comercial poate fi dedus numai în cazul unei combinări de întreprinderi sau al unei cesionări de active, cu excepția dispozițiilor privind măsura în cauză. Comisia a considerat, de asemenea, că a fost disproporționat ca măsura în cauză să pretindă a atinge obiectivele de neutralitate urmărite de sistemul spaniol, întrucât se limitează numai la achiziționarea unor titluri de valoare semnificative în întreprinderi străine. |
| --- | --- |

(27)

În acest context, Comisia a considerat, de asemenea, că avantajul selectiv nu a părut justificat de natura inerentă a sistemului fiscal. În special, aceasta a considerat că diferențierea creată de măsura în cauză, care s-a îndepărtat de normele generale ale sistemelor fiscale și contabile spaniole, nu ar putea fi justificată de motive legate de aspectele tehnice ale sistemului fiscal. Într-adevăr, fondul comercial poate fi dedus numai în cazul unei combinări de întreprinderi sau al unei cesionări de active, cu excepția dispozițiilor privind măsura în cauză. Comisia a considerat, de asemenea, că a fost disproporționat ca măsura în cauză să pretindă a atinge obiectivele de neutralitate urmărite de sistemul spaniol, întrucât se limitează numai la achiziționarea unor titluri de valoare semnificative în întreprinderi străine.

| (28) | În plus, Comisia a considerat că măsura în cauză a presupus utilizarea resurselor statului, întrucât a implicat renunțarea la venituri fiscale de către Trezoreria spaniolă. În cele din urmă, măsura ar putea denatura concurența pe piața europeană de achiziționare de întreprinderi, oferind un avantaj economic selectiv întreprinderilor spaniole implicate în achiziționarea unui titlu de participare semnificativ în întreprinderi străine. De asemenea, Comisia nu a găsit niciun motiv pentru a considera măsura compatibilă cu piața comună. |
| --- | --- |

(28)

În plus, Comisia a considerat că măsura în cauză a presupus utilizarea resurselor statului, întrucât a implicat renunțarea la venituri fiscale de către Trezoreria spaniolă. În cele din urmă, măsura ar putea denatura concurența pe piața europeană de achiziționare de întreprinderi, oferind un avantaj economic selectiv întreprinderilor spaniole implicate în achiziționarea unui titlu de participare semnificativ în întreprinderi străine. De asemenea, Comisia nu a găsit niciun motiv pentru a considera măsura compatibilă cu piața comună.

| (29) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că măsura în cauză ar putea constitui ajutor de stat incompatibil. Având în vedere acest fapt, recuperarea ar trebui să aibă loc în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE. În consecință, Comisia a invitat autoritățile spaniole și părțile interesate să își prezinte observațiile privind prezența posibilă a așteptărilor legitime sau a oricărui alt principiu general de drept comunitar care i-ar permite Comisiei să renunțe, în mod excepțional, la recuperare în conformitate cu cea de-a doua teză din articolul 14 alineatul (1) din regulamentul Consiliului menționat anterior. |
| --- | --- |

(29)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că măsura în cauză ar putea constitui ajutor de stat incompatibil. Având în vedere acest fapt, recuperarea ar trebui să aibă loc în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE. În consecință, Comisia a invitat autoritățile spaniole și părțile interesate să își prezinte observațiile privind prezența posibilă a așteptărilor legitime sau a oricărui alt principiu general de drept comunitar care i-ar permite Comisiei să renunțe, în mod excepțional, la recuperare în conformitate cu cea de-a doua teză din articolul 14 alineatul (1) din regulamentul Consiliului menționat anterior.

IV.   OBSERVAȚII DIN PARTEA AUTORITĂȚILOR SPANIOLE ȘI A PĂRȚILOR TERȚE INTERESATE

| (30) | Comisia a primit observații din partea autorităților spaniole (16) și din partea a 32 de părți terțe interesate (17), dintre care opt sunt asociații. |
| --- | --- |

(30)

Comisia a primit observații din partea autorităților spaniole (16) și din partea a 32 de părți terțe interesate (17), dintre care opt sunt asociații.

| (31) | Pe scurt, autoritățile spaniole consideră că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie o măsură generală și nu o excepție a sistemului fiscal spaniol, întrucât dispoziția permite amortizarea unui activ necorporal, care se aplică oricărui contribuabil care achiziționează un titlu de participare semnificativ într-o întreprindere străină. În lumina practicii Comisiei și a jurisprudenței relevante, autoritățile spaniole concluzionează că măsurile contestate nu pot fi considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 din tratat. În plus, autoritățile spaniole consideră că o concluzie diferită ar contraveni principiului certitudinii juridice. De asemenea, autoritățile spaniole contestă competența Comisiei de a contesta această măsură generală, întrucât, potrivit acestora, Comisia nu poate utiliza normele privind ajutorul de stat drept bază a armonizării aspectelor fiscale. |
| --- | --- |

(31)

Pe scurt, autoritățile spaniole consideră că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie o măsură generală și nu o excepție a sistemului fiscal spaniol, întrucât dispoziția permite amortizarea unui activ necorporal, care se aplică oricărui contribuabil care achiziționează un titlu de participare semnificativ într-o întreprindere străină. În lumina practicii Comisiei și a jurisprudenței relevante, autoritățile spaniole concluzionează că măsurile contestate nu pot fi considerate ajutor de stat în sensul articolului 87 din tratat. În plus, autoritățile spaniole consideră că o concluzie diferită ar contraveni principiului certitudinii juridice. De asemenea, autoritățile spaniole contestă competența Comisiei de a contesta această măsură generală, întrucât, potrivit acestora, Comisia nu poate utiliza normele privind ajutorul de stat drept bază a armonizării aspectelor fiscale.

| (32) | În general, treizeci de părți terțe interesate (denumite în continuare „cele treizeci de părți interesate”) susțin opiniile autorităților spaniole, în timp ce alte două părți terțe (denumite în continuare „cele două părți”) consideră că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie o măsură ilicită de ajutor de stat, incompatibilă cu piața comună. Prin urmare, argumentele celor treizeci de părți interesate vor fi prezentate împreună cu poziția autorităților spaniole, în timp ce argumentele celor două părți vor fi descrise separat. |
| --- | --- |

(32)

În general, treizeci de părți terțe interesate (denumite în continuare „cele treizeci de părți interesate”) susțin opiniile autorităților spaniole, în timp ce alte două părți terțe (denumite în continuare „cele două părți”) consideră că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie o măsură ilicită de ajutor de stat, incompatibilă cu piața comună. Prin urmare, argumentele celor treizeci de părți interesate vor fi prezentate împreună cu poziția autorităților spaniole, în timp ce argumentele celor două părți vor fi descrise separat.

A.   Observații din partea autorităților spaniole și a celor treizeci de părți interesate

| (33) | Ca observație inițială, autoritățile spaniole subliniază că impozitarea directă ține de competența statelor membre. Prin urmare, activitatea Comisiei în acest domeniu ar trebui să respecte principiul subsidiarității din articolul 5 din tratat. În plus, autoritățile spaniole reamintesc că articolul 3 și articolul 58 alineatul (1) litera (a) din tratat le permit statelor membre să stabilească sisteme fiscale diferite în funcție de locația investiției sau de reședința fiscală a contribuabilului, fără ca aceasta să fie considerată o restricție a liberei circulații a capitalului. |
| --- | --- |

(33)

Ca observație inițială, autoritățile spaniole subliniază că impozitarea directă ține de competența statelor membre. Prin urmare, activitatea Comisiei în acest domeniu ar trebui să respecte principiul subsidiarității din articolul 5 din tratat. În plus, autoritățile spaniole reamintesc că articolul 3 și articolul 58 alineatul (1) litera (a) din tratat le permit statelor membre să stabilească sisteme fiscale diferite în funcție de locația investiției sau de reședința fiscală a contribuabilului, fără ca aceasta să fie considerată o restricție a liberei circulații a capitalului.

| (34) | Cele treizeci de părți interesate susțin, de asemenea, că o decizie negativă a Comisiei ar încălca principiul autonomiei fiscale naționale prevăzut în tratat, precum și articolul 56 din tratat, care interzice restricțiile liberei circulații a capitalului. |
| --- | --- |

(34)

Cele treizeci de părți interesate susțin, de asemenea, că o decizie negativă a Comisiei ar încălca principiul autonomiei fiscale naționale prevăzut în tratat, precum și articolul 56 din tratat, care interzice restricțiile liberei circulații a capitalului.

A.1.   Măsura în cauză nu constituie ajutor de stat

| (35) | Autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate consideră că măsura în cauză nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, întrucât: (i) nu conferă un avantaj economic; (ii) nu favorizează anumite întreprinderi; și (iii) nu denaturează sau nu amenință să denatureze concurența dintre statele membre. În conformitate cu logica sistemului fiscal spaniol, acestea susțin că măsura în cauză ar putea fi considerată o măsură generală care se aplică în mod nediscriminatoriu oricărui tip de întreprindere și activitate. |
| --- | --- |

(35)

Autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate consideră că măsura în cauză nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, întrucât: (i) nu conferă un avantaj economic; (ii) nu favorizează anumite întreprinderi; și (iii) nu denaturează sau nu amenință să denatureze concurența dintre statele membre. În conformitate cu logica sistemului fiscal spaniol, acestea susțin că măsura în cauză ar putea fi considerată o măsură generală care se aplică în mod nediscriminatoriu oricărui tip de întreprindere și activitate.

A.1.1.   Măsura în cauză nu conferă un avantaj economic

| (36) | Contrar poziției Comisiei, exprimate în decizia de inițiere, autoritățile spaniole susțin că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu constituie o excepție la sistemul spaniol de impozitare a societăților comerciale, întrucât: (i) sistemul contabil spaniol nu este un punct de referință corespunzător care să susțină existența unei excepții în sistemul fiscal; și (ii) chiar dacă ar fi, caracterizarea fondului comercial financiar ca un activ depreciabil în timp a reprezentat, la nivel istoric, o trăsătură generală a sistemului contabil și de impozitare a societăților comerciale din Spania. |
| --- | --- |

(36)

Contrar poziției Comisiei, exprimate în decizia de inițiere, autoritățile spaniole susțin că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu constituie o excepție la sistemul spaniol de impozitare a societăților comerciale, întrucât: (i) sistemul contabil spaniol nu este un punct de referință corespunzător care să susțină existența unei excepții în sistemul fiscal; și (ii) chiar dacă ar fi, caracterizarea fondului comercial financiar ca un activ depreciabil în timp a reprezentat, la nivel istoric, o trăsătură generală a sistemului contabil și de impozitare a societăților comerciale din Spania.

| (37) | În primul rând, din cauza lipsei de armonizare a normelor contabile, rezultatul contabil nu poate servi drept punct de referință pentru a stabili natura excepțională a măsurii în cauză. Într-adevăr, în Spania, baza de impozitare se calculează în funcție de rezultatul fiscal, ajustat potrivit normelor fiscale. Prin urmare, în situația de față, considerentele contabile nu pot, în opinia Spaniei, să servească drept punct de referință pentru o măsură fiscală. |
| --- | --- |

(37)

În primul rând, din cauza lipsei de armonizare a normelor contabile, rezultatul contabil nu poate servi drept punct de referință pentru a stabili natura excepțională a măsurii în cauză. Într-adevăr, în Spania, baza de impozitare se calculează în funcție de rezultatul fiscal, ajustat potrivit normelor fiscale. Prin urmare, în situația de față, considerentele contabile nu pot, în opinia Spaniei, să servească drept punct de referință pentru o măsură fiscală.

| (38) | În al doilea rând, este incorect să se considere că amortizarea fondului comercial nu se încadrează în logica sistemului contabil spaniol, întrucât atât fondul comercial (18), cât și fondul comercial financiar (19) pot fi amortizate pentru perioade de până la 20 de ani. Aceste norme empirice reflectă pierderea valorii activelor subiacente, corporale sau necorporale. Prin urmare, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu constituie o excepție, întrucât nu se îndepărtează de normele privind amortizarea fondului comercial prevăzute de sistemul contabil și fiscal spaniol. |
| --- | --- |

(38)

În al doilea rând, este incorect să se considere că amortizarea fondului comercial nu se încadrează în logica sistemului contabil spaniol, întrucât atât fondul comercial (18), cât și fondul comercial financiar (19) pot fi amortizate pentru perioade de până la 20 de ani. Aceste norme empirice reflectă pierderea valorii activelor subiacente, corporale sau necorporale. Prin urmare, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu constituie o excepție, întrucât nu se îndepărtează de normele privind amortizarea fondului comercial prevăzute de sistemul contabil și fiscal spaniol.

| (39) | În al treilea rând, autoritățile spaniole subliniază că măsura în cauză nu reprezintă un avantaj economic veritabil, întrucât, în cazul vânzării titlului de participare achiziționat, suma dedusă este recuperată prin impozitarea câștigului de capital, contribuabilul aflându-se astfel în aceeași situație ca în cazul în care articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu s-ar fi aplicat. |
| --- | --- |

(39)

În al treilea rând, autoritățile spaniole subliniază că măsura în cauză nu reprezintă un avantaj economic veritabil, întrucât, în cazul vânzării titlului de participare achiziționat, suma dedusă este recuperată prin impozitarea câștigului de capital, contribuabilul aflându-se astfel în aceeași situație ca în cazul în care articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu s-ar fi aplicat.

| (40) | În al patrulea rând, Comisia face trimitere, în mod incorect, la articolul 11 alineatul (4) și articolul 89 alineatul (3) din TRLIS pentru a stabili existența unui avantaj. În decizia de inițiere, Comisia susține că nu este necesară nicio combinare de întreprinderi, nicio preluare a întreprinderii țintă pentru a beneficia de pe urma articolului 12 alineatul (5) din TRLIS. Această afirmație reflectă o interpretare greșită a sistemului fiscal spaniol, întrucât cele două articole nu împiedică un grup de întreprinderi care obțin în comun controlul asupra unei întreprinderi țintă să deducă o parte corespunzătoare din fondul comercial care provine din această operațiune. Astfel, aplicarea celor două articole nu necesită controlul individual al întreprinderii țintă pentru a beneficia de măsura în cauză. În acest context, ar fi necorespunzător să se considere că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS oferă un tratament mai favorabil decât articolul 11 alineatul (4) sau articolul 89 alineatul (3) din TRLIS în ceea ce privește poziția dominantă a beneficiarilor. În cele din urmă, trebuie observat că criteriul privind titlul de participare de 5 % respectă condițiile prevăzute la articolul 89 alineatul (3) din TRLIS, precum și practica și orientările Comisiei (20). |
| --- | --- |

(40)

În al patrulea rând, Comisia face trimitere, în mod incorect, la articolul 11 alineatul (4) și articolul 89 alineatul (3) din TRLIS pentru a stabili existența unui avantaj. În decizia de inițiere, Comisia susține că nu este necesară nicio combinare de întreprinderi, nicio preluare a întreprinderii țintă pentru a beneficia de pe urma articolului 12 alineatul (5) din TRLIS. Această afirmație reflectă o interpretare greșită a sistemului fiscal spaniol, întrucât cele două articole nu împiedică un grup de întreprinderi care obțin în comun controlul asupra unei întreprinderi țintă să deducă o parte corespunzătoare din fondul comercial care provine din această operațiune. Astfel, aplicarea celor două articole nu necesită controlul individual al întreprinderii țintă pentru a beneficia de măsura în cauză. În acest context, ar fi necorespunzător să se considere că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS oferă un tratament mai favorabil decât articolul 11 alineatul (4) sau articolul 89 alineatul (3) din TRLIS în ceea ce privește poziția dominantă a beneficiarilor. În cele din urmă, trebuie observat că criteriul privind titlul de participare de 5 % respectă condițiile prevăzute la articolul 89 alineatul (3) din TRLIS, precum și practica și orientările Comisiei (20).

| (41) | Autoritățile spaniole subliniază că, de asemenea, Comisia se referă în mod incorect la articolul 12 alineatul (3) din TRLIS pentru a stabili un presupus avantaj în temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS: articolul 12 alineatul (3) se aplică situațiilor de depreciere în cazul unei pierderi obiective înregistrate de întreprinderea țintă, în timp ce articolul 12 alineatul (5) din TRLIS completează această dispoziție și reflectă pierderea valorii, care poate fi pusă pe seama deprecierii fondului comercial financiar. |
| --- | --- |

(41)

Autoritățile spaniole subliniază că, de asemenea, Comisia se referă în mod incorect la articolul 12 alineatul (3) din TRLIS pentru a stabili un presupus avantaj în temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS: articolul 12 alineatul (3) se aplică situațiilor de depreciere în cazul unei pierderi obiective înregistrate de întreprinderea țintă, în timp ce articolul 12 alineatul (5) din TRLIS completează această dispoziție și reflectă pierderea valorii, care poate fi pusă pe seama deprecierii fondului comercial financiar.

| (42) | În al cincilea rând, Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor referitoare la ajutoare de stat în cazul măsurilor legate de impozitarea directă a activităților (21) (denumită în continuare „comunicarea Comisiei”) prevede în mod explicit că normele privind amortizarea nu presupun ajutor de stat. Întrucât coeficientul actual de amortizare pentru fondul comercial financiar pe o perioadă de minim 20 de ani este același ca și coeficientul de amortizare pentru fondul comercial, norma nu constituie o excepție la sistemul fiscal general. |
| --- | --- |

(42)

În al cincilea rând, Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor referitoare la ajutoare de stat în cazul măsurilor legate de impozitarea directă a activităților (21) (denumită în continuare „comunicarea Comisiei”) prevede în mod explicit că normele privind amortizarea nu presupun ajutor de stat. Întrucât coeficientul actual de amortizare pentru fondul comercial financiar pe o perioadă de minim 20 de ani este același ca și coeficientul de amortizare pentru fondul comercial, norma nu constituie o excepție la sistemul fiscal general.

| (43) | În cele din urmă, cele treizeci de părți interesate consideră, de asemenea, că dacă măsura în cauză ar reprezenta un avantaj, principalii beneficiari ar fi acționarii întreprinderii țintă, întrucât aceștia ar primi prețul plătit de întreprinderea receptoare care beneficiază de măsura în cauză. |
| --- | --- |

(43)

În cele din urmă, cele treizeci de părți interesate consideră, de asemenea, că dacă măsura în cauză ar reprezenta un avantaj, principalii beneficiari ar fi acționarii întreprinderii țintă, întrucât aceștia ar primi prețul plătit de întreprinderea receptoare care beneficiază de măsura în cauză.

A.1.2.   Măsura în cauză nu favorizează anumite întreprinderi sau producția

| (44) | În primul rând, Spania susține că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este o măsură generală, întrucât este deschisă oricărei întreprinderi spaniole indiferent de activitate, sector, dimensiune, formă sau alte caracteristici. Singura condiție pe care trebuie să o îndeplinească contribuabilul pentru a putea beneficia de măsura în cauză este să aibă reședința fiscală în Spania. Faptul că nu toți contribuabilii beneficiază de măsura în cauză nu înseamnă că aceasta este selectivă. Prin urmare, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu este selectiv nici de fapt, nici de drept în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. În consecință, prin scrisoarea din 14 iulie 2008, (22) autoritățile spaniole au furnizat informații extrase din declarațiile fiscale spaniole din 2006, care arată că toate tipurile de întreprinderi (IMM-uri și întreprinderi mari), precum și întreprinderile care își desfășoară activitatea în diferite sectoare economice, au beneficiat de măsura în cauză. Autoritățile spaniole subliniază, de asemenea, că într-o hotărâre recentă (23), Tribunalul de Primă Instanță a indicat că un număr limitat de beneficiari nu este un aspect suficient pentru a stabili caracterul selectiv al măsurii, întrucât grupul respectiv poate reprezenta efectiv toate întreprinderile într-o anumită situație de drept și de fapt. În special, autoritățile spaniole subliniază că măsura în cauză prezintă asemănări cu un caz recent (24) pe care Comisia l-a considerat o măsură generală și, prin urmare, acestea solicită același tratament. |
| --- | --- |

(44)

În primul rând, Spania susține că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este o măsură generală, întrucât este deschisă oricărei întreprinderi spaniole indiferent de activitate, sector, dimensiune, formă sau alte caracteristici. Singura condiție pe care trebuie să o îndeplinească contribuabilul pentru a putea beneficia de măsura în cauză este să aibă reședința fiscală în Spania. Faptul că nu toți contribuabilii beneficiază de măsura în cauză nu înseamnă că aceasta este selectivă. Prin urmare, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu este selectiv nici de fapt, nici de drept în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. În consecință, prin scrisoarea din 14 iulie 2008, (22) autoritățile spaniole au furnizat informații extrase din declarațiile fiscale spaniole din 2006, care arată că toate tipurile de întreprinderi (IMM-uri și întreprinderi mari), precum și întreprinderile care își desfășoară activitatea în diferite sectoare economice, au beneficiat de măsura în cauză. Autoritățile spaniole subliniază, de asemenea, că într-o hotărâre recentă (23), Tribunalul de Primă Instanță a indicat că un număr limitat de beneficiari nu este un aspect suficient pentru a stabili caracterul selectiv al măsurii, întrucât grupul respectiv poate reprezenta efectiv toate întreprinderile într-o anumită situație de drept și de fapt. În special, autoritățile spaniole subliniază că măsura în cauză prezintă asemănări cu un caz recent (24) pe care Comisia l-a considerat o măsură generală și, prin urmare, acestea solicită același tratament.

| (45) | În al doilea rând, potrivit autorităților spaniole și celor treizeci de părți interesate, în decizia de inițiere Comisia a amestecat conceptul de selectivitate și condițiile obiective ale măsurii în cauză, care se referă numai la anumite tranzacții (de exemplu, deținerea de titluri de participare într-o întreprindere străină țintă). Într-adevăr, Comisia susține că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este selectiv, întrucât investițiile comparabile în întreprinderile spaniole nu beneficiază de același tratament. Cu toate acestea, Comisia nu recunoaște că criteriul de selectivitate nu este determinat de faptul că beneficiarul măsurii în cauză este un grup de întreprinderi sau o companie multinațională care deține acțiuni într-o întreprindere țintă. Faptul că o măsură aduce avantaje numai întreprinderilor care îndeplinesc criteriul obiectiv prevăzut de măsura în cauză nu determină ca aceasta să fie selectivă. Criteriul de selectivitate presupune că ar trebui impuse restricții subiective asupra beneficiarului măsurii în cauză. Criteriul de selectivitate creat pentru această procedură nu este în conformitate cu practica anterioară a Comisiei și este prea vag și general. Extinderea acestui concept ar conduce la concluzia greșită că majoritatea cheltuielilor deductibile la nivel fiscal se încadrează în domeniul de aplicare a articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(45)

În al doilea rând, potrivit autorităților spaniole și celor treizeci de părți interesate, în decizia de inițiere Comisia a amestecat conceptul de selectivitate și condițiile obiective ale măsurii în cauză, care se referă numai la anumite tranzacții (de exemplu, deținerea de titluri de participare într-o întreprindere străină țintă). Într-adevăr, Comisia susține că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este selectiv, întrucât investițiile comparabile în întreprinderile spaniole nu beneficiază de același tratament. Cu toate acestea, Comisia nu recunoaște că criteriul de selectivitate nu este determinat de faptul că beneficiarul măsurii în cauză este un grup de întreprinderi sau o companie multinațională care deține acțiuni într-o întreprindere țintă. Faptul că o măsură aduce avantaje numai întreprinderilor care îndeplinesc criteriul obiectiv prevăzut de măsura în cauză nu determină ca aceasta să fie selectivă. Criteriul de selectivitate presupune că ar trebui impuse restricții subiective asupra beneficiarului măsurii în cauză. Criteriul de selectivitate creat pentru această procedură nu este în conformitate cu practica anterioară a Comisiei și este prea vag și general. Extinderea acestui concept ar conduce la concluzia greșită că majoritatea cheltuielilor deductibile la nivel fiscal se încadrează în domeniul de aplicare a articolului 87 alineatul (1) din tratat.

| (46) | Autoritățile spaniole susțin în continuare că limitarea amortizării fondului comercial financiar la cel care provine din achiziționarea unui titlu de participare semnificativ într-o întreprindere țintă nu este suficientă pentru a înlătura caracterul general al măsurii în cauză, întrucât se aplică în mod nediscriminatoriu oricărei întreprinderi care are reședința fiscală în Spania, fără alte cerințe suplimentare. În conformitate cu jurisprudența Curții Europene de Justiție (25), o măsură care aduce avantaje tuturor întreprinderilor de pe teritoriul național, fără excepție, nu poate reprezenta, prin urmare, ajutor de stat. |
| --- | --- |

(46)

Autoritățile spaniole susțin în continuare că limitarea amortizării fondului comercial financiar la cel care provine din achiziționarea unui titlu de participare semnificativ într-o întreprindere țintă nu este suficientă pentru a înlătura caracterul general al măsurii în cauză, întrucât se aplică în mod nediscriminatoriu oricărei întreprinderi care are reședința fiscală în Spania, fără alte cerințe suplimentare. În conformitate cu jurisprudența Curții Europene de Justiție (25), o măsură care aduce avantaje tuturor întreprinderilor de pe teritoriul național, fără excepție, nu poate reprezenta, prin urmare, ajutor de stat.

| (47) | În al treilea rând, în ceea ce privește pragul de 5 %, acest nivel nu stabilește o sumă minimă care va fi investită și, prin urmare, măsura în cauză nu aduce avantaje numai întreprinderilor mari. În ceea ce privește faptul că vânzătorul nu este obligat să plătească câștiguri de capital pentru ca măsura în cauză să se aplice, autoritățile spaniole consideră că acest lucru nu este relevant, întrucât controlul asupra venitului obținut în străinătate de un vânzător care nu este supus impozitării în Spania nu se încadrează în domeniul de competență a acestora. În cele din urmă, limitarea domeniului de aplicare a unei măsuri, din motive tehnice fiscale, la achizițiile de titluri de participare în întreprinderi țintă este în conformitate cu situația care decurge din punerea în aplicare a diferitor directive comunitare. De exemplu, ca urmare a Directivei 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (26) (denumită în continuare „Directiva privind plata dobânzilor și redevențelor transfrontaliere”) și a Directivei 2003/123/CE a Consiliului din 22 decembrie 2003 de modificare a Directivei 90/435/CEE privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (27) (denumită în continuare „Directiva privind societățile-mamă și filialele”), tratamentul fiscal al dividendelor, dobânzilor sau redevențelor poate să difere, în funcție de destinația plății: o întreprindere națională sau străină. |
| --- | --- |

(47)

În al treilea rând, în ceea ce privește pragul de 5 %, acest nivel nu stabilește o sumă minimă care va fi investită și, prin urmare, măsura în cauză nu aduce avantaje numai întreprinderilor mari. În ceea ce privește faptul că vânzătorul nu este obligat să plătească câștiguri de capital pentru ca măsura în cauză să se aplice, autoritățile spaniole consideră că acest lucru nu este relevant, întrucât controlul asupra venitului obținut în străinătate de un vânzător care nu este supus impozitării în Spania nu se încadrează în domeniul de competență a acestora. În cele din urmă, limitarea domeniului de aplicare a unei măsuri, din motive tehnice fiscale, la achizițiile de titluri de participare în întreprinderi țintă este în conformitate cu situația care decurge din punerea în aplicare a diferitor directive comunitare. De exemplu, ca urmare a Directivei 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (26) (denumită în continuare „Directiva privind plata dobânzilor și redevențelor transfrontaliere”) și a Directivei 2003/123/CE a Consiliului din 22 decembrie 2003 de modificare a Directivei 90/435/CEE privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (27) (denumită în continuare „Directiva privind societățile-mamă și filialele”), tratamentul fiscal al dividendelor, dobânzilor sau redevențelor poate să difere, în funcție de destinația plății: o întreprindere națională sau străină.

| (48) | În al patrulea rând, introducerea măsurii în cauză este în orice caz justificată de principiul neutralității, care stă la baza întregii legislații fiscale spaniole. Acest principiu presupune că tratamentul fiscal al unei investiții trebuie să fie neutru indiferent de instrumentele utilizate, fie ele cesionare de active, combinări de întreprinderi sau achiziționare de acțiuni. Prin urmare, amortizarea fiscală a unei investiții ar trebui să fie identică indiferent de instrumentul utilizat pentru a efectua achiziția în cauză. Scopul final al măsurii respective, în această perspectivă mai largă, este să asigure libera circulație a capitalului prin evitarea unui tratament fiscal discriminatoriu între tranzacții cu întreprinderi străine și tranzacții la nivel pur național. Având în vedere că achizițiile de titluri de participare semnificative în întreprinderi străine ar putea conduce la o combinare de întreprinderi între întreprinderea receptoare și cea achiziționată fără obstacole juridice sau fiscale, fondul comercial care ar rezulta din motive fiscale ca urmare a combinării ar putea fi amortizat (28). Cu toate acestea, nu poate exista fond comercial al operațiunilor transfrontaliere, întrucât armonizarea la nivel comunitar nu este completă sau – chiar mai rău – întrucât nu există armonizare în afara Comunității. Conform autorităților spaniole (29), sistemul fiscal spaniol prevede diferite scheme fiscale, ca în cazul achizițiilor de titluri de participare în întreprinderi străine comparativ cu achizițiile în întreprinderi spaniole (este imposibil să se efectueze operațiuni de fuzionare, asumarea riscului etc.), pentru a obține neutralitatea fiscală urmărită de legislația națională spaniolă și de legislația comunitară însăși și, de asemenea, pentru a asigura că sistemul fiscal spaniol este consecvent și eficient. Deși Directiva 90/434/CEE a Consiliului din 23 iulie 1990 privind regimul fiscal comun care se aplică fuziunilor, scindărilor, cesionării de active și schimburilor de acțiuni între societățile din diferite state membre (30) (denumită în continuare „Directiva privind impozitarea transfrontalieră”) a înlăturat barierele fiscale, Directiva 2005/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni (31) (denumită în continuare „Directiva privind fuziunile transfrontaliere”) (32) nu a fost încă transpusă în legislația națională. În practică, această situație conduce la imposibilitatea efectuării de combinări de întreprinderi între societăți din state membre diferite. Prin urmare, obiectivul măsurii în cauză este înlăturarea impactului negativ al acestor obstacole, de a căror existență Spania nu poate răspunde (33). În consecință, limitarea domeniului de aplicare a măsurii în cauză la achiziții transfrontaliere este necesară pentru a aplica principiul neutralității. Astfel, potrivit autorităților spaniole, sistemul fiscal spaniol tratează în mod diferit contribuabilii care se află în situații diferite (34), asigurând prin aceasta neutralitatea sistemului fiscal spaniol, în conformitate cu sistemul fiscal spaniol însuși și cu tratatul. În special, la 16 iunie 2009, autoritățile spaniole au recunoscut că, deși Directiva privind fuziunile transfrontaliere a avut un impact pozitiv, întreprinderile europene încă se confruntă cu o serie de obstacole (35) în calea fuziunilor transfrontaliere din cauza lipsei de armonizare a legislației naționale (drepturile acționarilor minoritari, drepturile creditorilor, aspecte legate de mărcile înregistrate, aspecte de reglementare mai extinse inclusiv legislația muncii, considerații politice și strategice). |
| --- | --- |

(48)

În al patrulea rând, introducerea măsurii în cauză este în orice caz justificată de principiul neutralității, care stă la baza întregii legislații fiscale spaniole. Acest principiu presupune că tratamentul fiscal al unei investiții trebuie să fie neutru indiferent de instrumentele utilizate, fie ele cesionare de active, combinări de întreprinderi sau achiziționare de acțiuni. Prin urmare, amortizarea fiscală a unei investiții ar trebui să fie identică indiferent de instrumentul utilizat pentru a efectua achiziția în cauză. Scopul final al măsurii respective, în această perspectivă mai largă, este să asigure libera circulație a capitalului prin evitarea unui tratament fiscal discriminatoriu între tranzacții cu întreprinderi străine și tranzacții la nivel pur național. Având în vedere că achizițiile de titluri de participare semnificative în întreprinderi străine ar putea conduce la o combinare de întreprinderi între întreprinderea receptoare și cea achiziționată fără obstacole juridice sau fiscale, fondul comercial care ar rezulta din motive fiscale ca urmare a combinării ar putea fi amortizat (28). Cu toate acestea, nu poate exista fond comercial al operațiunilor transfrontaliere, întrucât armonizarea la nivel comunitar nu este completă sau – chiar mai rău – întrucât nu există armonizare în afara Comunității. Conform autorităților spaniole (29), sistemul fiscal spaniol prevede diferite scheme fiscale, ca în cazul achizițiilor de titluri de participare în întreprinderi străine comparativ cu achizițiile în întreprinderi spaniole (este imposibil să se efectueze operațiuni de fuzionare, asumarea riscului etc.), pentru a obține neutralitatea fiscală urmărită de legislația națională spaniolă și de legislația comunitară însăși și, de asemenea, pentru a asigura că sistemul fiscal spaniol este consecvent și eficient. Deși Directiva 90/434/CEE a Consiliului din 23 iulie 1990 privind regimul fiscal comun care se aplică fuziunilor, scindărilor, cesionării de active și schimburilor de acțiuni între societățile din diferite state membre (30) (denumită în continuare „Directiva privind impozitarea transfrontalieră”) a înlăturat barierele fiscale, Directiva 2005/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni (31) (denumită în continuare „Directiva privind fuziunile transfrontaliere”) (32) nu a fost încă transpusă în legislația națională. În practică, această situație conduce la imposibilitatea efectuării de combinări de întreprinderi între societăți din state membre diferite. Prin urmare, obiectivul măsurii în cauză este înlăturarea impactului negativ al acestor obstacole, de a căror existență Spania nu poate răspunde (33). În consecință, limitarea domeniului de aplicare a măsurii în cauză la achiziții transfrontaliere este necesară pentru a aplica principiul neutralității. Astfel, potrivit autorităților spaniole, sistemul fiscal spaniol tratează în mod diferit contribuabilii care se află în situații diferite (34), asigurând prin aceasta neutralitatea sistemului fiscal spaniol, în conformitate cu sistemul fiscal spaniol însuși și cu tratatul. În special, la 16 iunie 2009, autoritățile spaniole au recunoscut că, deși Directiva privind fuziunile transfrontaliere a avut un impact pozitiv, întreprinderile europene încă se confruntă cu o serie de obstacole (35) în calea fuziunilor transfrontaliere din cauza lipsei de armonizare a legislației naționale (drepturile acționarilor minoritari, drepturile creditorilor, aspecte legate de mărcile înregistrate, aspecte de reglementare mai extinse inclusiv legislația muncii, considerații politice și strategice).

| (49) | În concluzie, măsura contestată este concepută pentru a înlătura barierele fiscale generate de sistemul fiscal spaniol în deciziile de investiție prin penalizarea achizițiilor de acțiuni în întreprinderi străine, față de cele în întreprinderile naționale. Măsura în cauză garantează același tratament fiscal pentru ambele tipuri de achiziții (achiziții directe de bunuri și achiziții indirecte prin cumpărare de titluri de participare): fondul comercial care provine din ambele (fondul comercial direct și fondul comercial financiar) poate fi, astfel, identificat pentru a promova integrarea diferitor piețe, până la înlăturarea barierelor de fapt și de drept în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi. Prin urmare, autoritățile spaniole se asigură că contribuabilii pot alege să investească la nivel local sau transfrontalier fără a fi afectați de aceste obstacole. Articolul 12 alineatul (5) din TRLIS restabilește practic condiții echitabile de concurență, eliminând efectele adverse ale barierelor. |
| --- | --- |

(49)

În concluzie, măsura contestată este concepută pentru a înlătura barierele fiscale generate de sistemul fiscal spaniol în deciziile de investiție prin penalizarea achizițiilor de acțiuni în întreprinderi străine, față de cele în întreprinderile naționale. Măsura în cauză garantează același tratament fiscal pentru ambele tipuri de achiziții (achiziții directe de bunuri și achiziții indirecte prin cumpărare de titluri de participare): fondul comercial care provine din ambele (fondul comercial direct și fondul comercial financiar) poate fi, astfel, identificat pentru a promova integrarea diferitor piețe, până la înlăturarea barierelor de fapt și de drept în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi. Prin urmare, autoritățile spaniole se asigură că contribuabilii pot alege să investească la nivel local sau transfrontalier fără a fi afectați de aceste obstacole. Articolul 12 alineatul (5) din TRLIS restabilește practic condiții echitabile de concurență, eliminând efectele adverse ale barierelor.

A.1.3.   Măsura în cauză nu denaturează concurența și nici nu afectează comerțul comunitar

| (50) | Potrivit autorităților spaniole, Comisia nu a stabilit corespunzător cerințelor legale faptul că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS restricționează concurența, întrucât (i) presupusa „piață pentru achiziționarea de acțiuni în întreprinderi” nu reprezintă o piață relevantă pentru scopurile legislației în domeniul concurenței și (ii) chiar dacă ar fi astfel, amortizarea fondului comercial financiar nu afectează prin sine poziția concurențială a întreprinderilor spaniole. |
| --- | --- |

(50)

Potrivit autorităților spaniole, Comisia nu a stabilit corespunzător cerințelor legale faptul că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS restricționează concurența, întrucât (i) presupusa „piață pentru achiziționarea de acțiuni în întreprinderi” nu reprezintă o piață relevantă pentru scopurile legislației în domeniul concurenței și (ii) chiar dacă ar fi astfel, amortizarea fondului comercial financiar nu afectează prin sine poziția concurențială a întreprinderilor spaniole.

| (51) | În primul rând, Comisia a calificat măsura în cauză drept un avantaj anticoncurențial pe baza faptului că articolul 12 alineatul (5) le permite contribuabililor spanioli să obțină o primă pentru achiziționarea unor titluri de participare semnificative într-o întreprindere țintă. Cu toate acestea, Comisia nu a efectuat niciun studiu comparativ privind circumstanțele economice ale întreprinderilor spaniole și internaționale. |
| --- | --- |

(51)

În primul rând, Comisia a calificat măsura în cauză drept un avantaj anticoncurențial pe baza faptului că articolul 12 alineatul (5) le permite contribuabililor spanioli să obțină o primă pentru achiziționarea unor titluri de participare semnificative într-o întreprindere țintă. Cu toate acestea, Comisia nu a efectuat niciun studiu comparativ privind circumstanțele economice ale întreprinderilor spaniole și internaționale.

| (52) | În al doilea rând, întrucât măsura în cauză este deschisă oricărei întreprinderi spaniole fără restricții, aceasta nu poate denatura concurența. Într-adevăr, orice întreprindere în aceeași situație ca beneficiar al măsurii în cauză poate beneficia de măsură, reducându-și astfel sarcina fiscală, care ar anula orice avantaj concurențial care ar putea decurge din aceasta. În plus, un nivel mai scăzut de impozitare într-un stat membru care poate majora avantajul concurențial al întreprinderilor locale nu ar trebui să intre sub incidența normelor privind ajutorul de stat atât timp cât acesta este de natură generală. |
| --- | --- |

(52)

În al doilea rând, întrucât măsura în cauză este deschisă oricărei întreprinderi spaniole fără restricții, aceasta nu poate denatura concurența. Într-adevăr, orice întreprindere în aceeași situație ca beneficiar al măsurii în cauză poate beneficia de măsură, reducându-și astfel sarcina fiscală, care ar anula orice avantaj concurențial care ar putea decurge din aceasta. În plus, un nivel mai scăzut de impozitare într-un stat membru care poate majora avantajul concurențial al întreprinderilor locale nu ar trebui să intre sub incidența normelor privind ajutorul de stat atât timp cât acesta este de natură generală.

| (53) | În cele din urmă, Comisia a examinat deja numeroase operațiuni transfrontaliere spaniole în temeiul Regulamentului privind concentrările economice (36) care ar fi putut beneficia de măsura în cauză. Cu toate acestea, Comisia nu și-a exprimat nicio preocupare legată de potențialele denaturări ale concurenței în niciunul dintre cazurile respective. |
| --- | --- |

(53)

În cele din urmă, Comisia a examinat deja numeroase operațiuni transfrontaliere spaniole în temeiul Regulamentului privind concentrările economice (36) care ar fi putut beneficia de măsura în cauză. Cu toate acestea, Comisia nu și-a exprimat nicio preocupare legată de potențialele denaturări ale concurenței în niciunul dintre cazurile respective.

| (54) | Afirmațiile Comisiei nu sunt numai îndepărtate de realitate, ci nici nu au legătură cu situația întreprinderilor spaniole în ceea ce privește investițiile. Măsura în cauză nici nu denaturează concurența, nici nu are efecte adverse asupra condițiilor schimburilor comerciale intracomunitare într-un mod care să contravină interesului comun. |
| --- | --- |

(54)

Afirmațiile Comisiei nu sunt numai îndepărtate de realitate, ci nici nu au legătură cu situația întreprinderilor spaniole în ceea ce privește investițiile. Măsura în cauză nici nu denaturează concurența, nici nu are efecte adverse asupra condițiilor schimburilor comerciale intracomunitare într-un mod care să contravină interesului comun.

| (55) | Pe o piață nearmonizată, ca urmare a concurenței dintre sistemele fiscale, operațiunile identice au un impact fiscal diferit în funcție de locul de reședință al comercianților. Această situație denaturează concurența, chiar dacă măsurile naționale în cauză sunt măsuri generale. Cu alte cuvinte, denaturarea nu este rezultatul ajutorului de stat, ci al lipsei de armonizare. Dacă s-ar urmări în totalitate raționamentul Comisiei, aceasta ar trebui să deschidă proceduri oficiale de investigare cu privire la sute de măsuri naționale, ceea ce ar crea o situație de incertitudine juridică care afectează negativ investițiile străine. |
| --- | --- |

(55)

Pe o piață nearmonizată, ca urmare a concurenței dintre sistemele fiscale, operațiunile identice au un impact fiscal diferit în funcție de locul de reședință al comercianților. Această situație denaturează concurența, chiar dacă măsurile naționale în cauză sunt măsuri generale. Cu alte cuvinte, denaturarea nu este rezultatul ajutorului de stat, ci al lipsei de armonizare. Dacă s-ar urmări în totalitate raționamentul Comisiei, aceasta ar trebui să deschidă proceduri oficiale de investigare cu privire la sute de măsuri naționale, ceea ce ar crea o situație de incertitudine juridică care afectează negativ investițiile străine.

A.2.   Compatibilitate

| (56) | Deși Comisia consideră că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, dispoziția este compatibilă cu articolul 87 alineatul (3) din tratat, întrucât contribuie la interesul comunitar de promovare a integrării întreprinderilor internaționale. |
| --- | --- |

(56)

Deși Comisia consideră că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, dispoziția este compatibilă cu articolul 87 alineatul (3) din tratat, întrucât contribuie la interesul comunitar de promovare a integrării întreprinderilor internaționale.

| (57) | În conformitate cu Planul de acțiune privind ajutoarele de stat (37), o măsură poate fi considerată compatibilă dacă abordează un eșec al pieței, dacă îndeplinește obiective clar definite de interes comun și dacă nu denaturează concurența și comerțul intracomunitar într-un mod care contravine interesului comun. În cazul de față, eșecul pieței este dificultatea (sau chiar imposibilitatea) de a efectua combinări transfrontaliere de întreprinderi. Efectul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS este de a promova crearea de întreprinderi pan-europene, punând pe picior de egalitate achizițiile naționale și transfrontaliere. |
| --- | --- |

(57)

În conformitate cu Planul de acțiune privind ajutoarele de stat (37), o măsură poate fi considerată compatibilă dacă abordează un eșec al pieței, dacă îndeplinește obiective clar definite de interes comun și dacă nu denaturează concurența și comerțul intracomunitar într-un mod care contravine interesului comun. În cazul de față, eșecul pieței este dificultatea (sau chiar imposibilitatea) de a efectua combinări transfrontaliere de întreprinderi. Efectul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS este de a promova crearea de întreprinderi pan-europene, punând pe picior de egalitate achizițiile naționale și transfrontaliere.

| (58) | Prin urmare, pentru autoritățile spaniole, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este compatibil cu piața comună, întrucât, în lipsa armonizării fiscale la nivel european, acesta îndeplinește obiectivul eliminării barierelor în calea investițiilor transfrontaliere în mod proporțional. Măsura în cauză urmărește în mod eficient înlăturarea impactului negativ al barierelor în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi și alinierea tratamentului fiscal al combinărilor locale și transfrontaliere de întreprinderi pentru a asigura că deciziile luate în privința acestor operațiuni nu se bazează pe considerente fiscale, ci exclusiv pe considerente economice. |
| --- | --- |

(58)

Prin urmare, pentru autoritățile spaniole, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este compatibil cu piața comună, întrucât, în lipsa armonizării fiscale la nivel european, acesta îndeplinește obiectivul eliminării barierelor în calea investițiilor transfrontaliere în mod proporțional. Măsura în cauză urmărește în mod eficient înlăturarea impactului negativ al barierelor în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi și alinierea tratamentului fiscal al combinărilor locale și transfrontaliere de întreprinderi pentru a asigura că deciziile luate în privința acestor operațiuni nu se bazează pe considerente fiscale, ci exclusiv pe considerente economice.

A.3.   Așteptări legitime și certitudine juridică

| (59) | În cele din urmă, și în cazul în care Comisia declară că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie ajutor de stat incompatibil cu piața comună, Comisia trebuie să recunoască existența anumitor circumstanțe care justifică nerecuperarea presupusului ajutor de stat primit în temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS. Beneficiarii ar trebui să aibă dreptul să finalizeze amortizarea excepțională a fondului comercial financiar care corespunde achizițiilor efectuate înainte de data publicării deciziei finale. |
| --- | --- |

(59)

În cele din urmă, și în cazul în care Comisia declară că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie ajutor de stat incompatibil cu piața comună, Comisia trebuie să recunoască existența anumitor circumstanțe care justifică nerecuperarea presupusului ajutor de stat primit în temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS. Beneficiarii ar trebui să aibă dreptul să finalizeze amortizarea excepțională a fondului comercial financiar care corespunde achizițiilor efectuate înainte de data publicării deciziei finale.

| (60) | În primul rând, Comisia pare să recunoască, în decizia de inițiere, existența probabilă a așteptărilor legitime. Prin urmare, în conformitate cu jurisprudența Tribunalului de Primă Instanță (38), această declarație constituie o indicație clară a existenței așteptărilor legitime. Întrucât decizia de inițiere nu aduce atingere rezultatului investigației oficiale, așteptările legitime ar trebui recunoscute pentru toate operațiunile care s-au desfășurat înainte de data publicării deciziei finale. |
| --- | --- |

(60)

În primul rând, Comisia pare să recunoască, în decizia de inițiere, existența probabilă a așteptărilor legitime. Prin urmare, în conformitate cu jurisprudența Tribunalului de Primă Instanță (38), această declarație constituie o indicație clară a existenței așteptărilor legitime. Întrucât decizia de inițiere nu aduce atingere rezultatului investigației oficiale, așteptările legitime ar trebui recunoscute pentru toate operațiunile care s-au desfășurat înainte de data publicării deciziei finale.

| (61) | În al doilea rând, în răspunsurile sale la întrebările cu solicitare de răspuns scris din partea deputaților (39), Comisia a afirmat că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu constituie ajutor de stat. Această afirmație reprezintă o poziție clară a Comisiei, care oferă așteptări legitime evidente autorităților spaniole și beneficiarilor măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(61)

În al doilea rând, în răspunsurile sale la întrebările cu solicitare de răspuns scris din partea deputaților (39), Comisia a afirmat că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu constituie ajutor de stat. Această afirmație reprezintă o poziție clară a Comisiei, care oferă așteptări legitime evidente autorităților spaniole și beneficiarilor măsurii în cauză.

| (62) | În al treilea rând, în conformitate cu concluzia la care a ajuns Comisia în situații similare (40), aceasta a furnizat o serie de dovezi indirecte că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu constituie ajutor de stat. Având în vedere aceste decizii, o întreprindere prudentă nu ar fi putut să prevadă adoptarea, de către Comisie, a unei poziții contrare. |
| --- | --- |

(62)

În al treilea rând, în conformitate cu concluzia la care a ajuns Comisia în situații similare (40), aceasta a furnizat o serie de dovezi indirecte că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu constituie ajutor de stat. Având în vedere aceste decizii, o întreprindere prudentă nu ar fi putut să prevadă adoptarea, de către Comisie, a unei poziții contrare.

| (63) | În cele din urmă, măsura în cauză ar trebui să continue să se aplice tuturor operațiunilor, înainte de data publicării unei decizii negative până la finalizarea amortizării fondului comercial financiar. Măsura în cauză corespunde dreptului de a deduce o anumită sumă, stabilită în momentul achiziției, a cărei deducere se întinde pe parcursul următorilor 20 de ani. În plus, datorită poziției adoptate de Comisie în cazuri similare (41), este justificat să se presupună că așteptările legitime ar trebui să se mențină până la data publicării deciziei finale. |
| --- | --- |

(63)

În cele din urmă, măsura în cauză ar trebui să continue să se aplice tuturor operațiunilor, înainte de data publicării unei decizii negative până la finalizarea amortizării fondului comercial financiar. Măsura în cauză corespunde dreptului de a deduce o anumită sumă, stabilită în momentul achiziției, a cărei deducere se întinde pe parcursul următorilor 20 de ani. În plus, datorită poziției adoptate de Comisie în cazuri similare (41), este justificat să se presupună că așteptările legitime ar trebui să se mențină până la data publicării deciziei finale.

B.   Observații transmise de cele două părți

| (64) | Conform celor două părți, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie ajutor de stat. Acestea susțin că nu există așteptări legitime în situația de față și, prin urmare, solicită Comisiei să dispună recuperarea oricărui ajutor acordat în mod ilegal. |
| --- | --- |

(64)

Conform celor două părți, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie ajutor de stat. Acestea susțin că nu există așteptări legitime în situația de față și, prin urmare, solicită Comisiei să dispună recuperarea oricărui ajutor acordat în mod ilegal.

B.1.   Măsura în cauză constituie ajutor de stat

B.1.1.   Măsura în cauză conferă un avantaj economic

| (65) | Potrivit celor două părți, natura articolului 12 alineatul (5) din TRLIS este excepțională deoarece sistemul fiscal spaniol, cu excepția acestei dispoziții, nu permite nicio amortizare a fondului comercial financiar, ci numai o deducere în cazul unui test de depreciere. Până la introducerea articolului 12 alineatul (5) din TRLIS, legislația spaniolă privind impozitarea societăților comerciale nu a permis amortizarea titlurilor de participare, indiferent de înregistrarea sau nu a unei deprecieri efective. Acestea subliniază că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este, probabil, unic în context european, întrucât niciun alt stat membru nu are un sistem similar pentru tranzacțiile transfrontaliere, care nu implică achiziționarea de acțiuni de control. |
| --- | --- |

(65)

Potrivit celor două părți, natura articolului 12 alineatul (5) din TRLIS este excepțională deoarece sistemul fiscal spaniol, cu excepția acestei dispoziții, nu permite nicio amortizare a fondului comercial financiar, ci numai o deducere în cazul unui test de depreciere. Până la introducerea articolului 12 alineatul (5) din TRLIS, legislația spaniolă privind impozitarea societăților comerciale nu a permis amortizarea titlurilor de participare, indiferent de înregistrarea sau nu a unei deprecieri efective. Acestea subliniază că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este, probabil, unic în context european, întrucât niciun alt stat membru nu are un sistem similar pentru tranzacțiile transfrontaliere, care nu implică achiziționarea de acțiuni de control.

| (66) | În temeiul sistemului fiscal spaniol, fondul comercial poate fi amortizat numai în cazul unei combinări de întreprinderi – singura excepție fiind măsura în cauză, care permite amortizarea în caz excepțional, și anume atunci când se achiziționează un titlu de participare minoritar într-o întreprindere țintă. Acest fapt este divergent față de sistemul fiscal general, întrucât amortizarea este posibilă nu numai fără a exista o combinare de întreprinderi, ci și în cazurile în care cumpărătorul nici măcar nu obține controlul asupra întreprinderii străine țintă. Prin urmare, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS conferă un avantaj anumitor întreprinderi spaniole față de (a) alte întreprinderi spaniole care își desfășoară activitatea numai la nivel național și (b) alți operatori comunitari care concurează la nivel internațional cu beneficiarii spanioli ai măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(66)

În temeiul sistemului fiscal spaniol, fondul comercial poate fi amortizat numai în cazul unei combinări de întreprinderi – singura excepție fiind măsura în cauză, care permite amortizarea în caz excepțional, și anume atunci când se achiziționează un titlu de participare minoritar într-o întreprindere țintă. Acest fapt este divergent față de sistemul fiscal general, întrucât amortizarea este posibilă nu numai fără a exista o combinare de întreprinderi, ci și în cazurile în care cumpărătorul nici măcar nu obține controlul asupra întreprinderii străine țintă. Prin urmare, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS conferă un avantaj anumitor întreprinderi spaniole față de (a) alte întreprinderi spaniole care își desfășoară activitatea numai la nivel național și (b) alți operatori comunitari care concurează la nivel internațional cu beneficiarii spanioli ai măsurii în cauză.

| (67) | Din punct de vedere economic, autoritățile spaniole acordă un împrumut fără dobândă de care se poate beneficia pe o perioadă de douăzeci de ani (amânare de impozit fără dobândă) și, de asemenea, lasă efectiv la discreția debitorului data rambursării împrumutului fără dobândă – în cazul în care împrumutul este rambursat. Dacă investitorul nu transferă titlul de participare semnificativ, efectul este același ca și anularea datoriei de către autoritățile spaniole. În acest caz, măsura se transformă într-o scutire fiscală permanentă. |
| --- | --- |

(67)

Din punct de vedere economic, autoritățile spaniole acordă un împrumut fără dobândă de care se poate beneficia pe o perioadă de douăzeci de ani (amânare de impozit fără dobândă) și, de asemenea, lasă efectiv la discreția debitorului data rambursării împrumutului fără dobândă – în cazul în care împrumutul este rambursat. Dacă investitorul nu transferă titlul de participare semnificativ, efectul este același ca și anularea datoriei de către autoritățile spaniole. În acest caz, măsura se transformă într-o scutire fiscală permanentă.

| (68) | Conform estimărilor uneia din cele două părți, ca urmare a măsurii în cauză, cumpărătorii spanioli, de exemplu în sectorul bancar, pot plăti cu aproximativ 7 % mai mult decât ar putea în alte circumstanțe. Totuși, aceasta recunoaște, de asemenea, că, întrucât prețul de ofertă este o combinație de diferite elemente suplimentare, măsura în cauză nu este singurul factor, deși este, probabil, unul dintre factorii decisivi care determină agresivitatea ofertanților spanioli care beneficiază de măsura în cauză. Această parte consideră, de asemenea, că măsura oferă un avantaj clar ofertanților spanioli în licitațiile internaționale. |
| --- | --- |

(68)

Conform estimărilor uneia din cele două părți, ca urmare a măsurii în cauză, cumpărătorii spanioli, de exemplu în sectorul bancar, pot plăti cu aproximativ 7 % mai mult decât ar putea în alte circumstanțe. Totuși, aceasta recunoaște, de asemenea, că, întrucât prețul de ofertă este o combinație de diferite elemente suplimentare, măsura în cauză nu este singurul factor, deși este, probabil, unul dintre factorii decisivi care determină agresivitatea ofertanților spanioli care beneficiază de măsura în cauză. Această parte consideră, de asemenea, că măsura oferă un avantaj clar ofertanților spanioli în licitațiile internaționale.

B.1.2.   Măsura în cauză favorizează anumite întreprinderi sau producția de anumite bunuri

| (69) | Există o paralelă clară între cazul de față și circumstanțele care au condus la hotărârea Curții din 15 iulie 2004 (42). În pofida argumentelor invocate de autoritățile spaniole, potrivit cărora măsura respectivă în ultimul caz nu este selectivă deoarece articolul 37 din TRLIS se aplică tuturor întreprinderilor spaniole care investesc la nivel internațional, Curtea a concluzionat că măsura constituie ajutor de stat deoarece se limitează la o singură categorie de întreprinderi, și anume cele care efectuează anumite investiții la nivel internațional. Același raționament se poate aplica articolului 12 alineatul (5) din TRLIS. Prin urmare, selectivitatea articolului 12 alineatul (5) din TRLIS se datorează faptului că numai întreprinderile care achiziționează titluri de participare în întreprinderi străine sunt eligibile pentru dispoziția în cauză. |
| --- | --- |

(69)

Există o paralelă clară între cazul de față și circumstanțele care au condus la hotărârea Curții din 15 iulie 2004 (42). În pofida argumentelor invocate de autoritățile spaniole, potrivit cărora măsura respectivă în ultimul caz nu este selectivă deoarece articolul 37 din TRLIS se aplică tuturor întreprinderilor spaniole care investesc la nivel internațional, Curtea a concluzionat că măsura constituie ajutor de stat deoarece se limitează la o singură categorie de întreprinderi, și anume cele care efectuează anumite investiții la nivel internațional. Același raționament se poate aplica articolului 12 alineatul (5) din TRLIS. Prin urmare, selectivitatea articolului 12 alineatul (5) din TRLIS se datorează faptului că numai întreprinderile care achiziționează titluri de participare în întreprinderi străine sunt eligibile pentru dispoziția în cauză.

| (70) | În plus, numai întreprinderile care au o anumită dimensiune și putere financiară în ceea ce privește operațiunile multinaționale pot beneficia de articolul 12 alineatul (5) din TRLIS. Deși bilanțul întreprinderii face cunoscute valorile contabile ale activelor, este improbabil să reflecte, de asemenea, valorile tacite ale pieței pentru active. Prin urmare, în practică, numai operatorii cu o participație care oferă control direct în întreprinderile țintă au un acces suficient la evidențele contabile ale unei întreprinderi pentru a determina valoarea tacită a pieței pentru activele întreprinderii. În consecință, pragul de 5 % favorizează întreprinderile care desfășoară operațiuni multinaționale. |
| --- | --- |

(70)

În plus, numai întreprinderile care au o anumită dimensiune și putere financiară în ceea ce privește operațiunile multinaționale pot beneficia de articolul 12 alineatul (5) din TRLIS. Deși bilanțul întreprinderii face cunoscute valorile contabile ale activelor, este improbabil să reflecte, de asemenea, valorile tacite ale pieței pentru active. Prin urmare, în practică, numai operatorii cu o participație care oferă control direct în întreprinderile țintă au un acces suficient la evidențele contabile ale unei întreprinderi pentru a determina valoarea tacită a pieței pentru activele întreprinderii. În consecință, pragul de 5 % favorizează întreprinderile care desfășoară operațiuni multinaționale.

| (71) | În plus, numai un operator spaniol care își desfășoară activitatea în Spania are o bază spaniolă de impozitare și poate beneficia de pe urma deprecierii. Prin urmare, numai întreprinderile cu reședința în Spania, cu o bază spaniolă de impozitare semnificativă, pot beneficia efectiv de aceasta, întrucât avantajul potențial este legat de amploarea operațiunii spaniole, și nu de achiziție. Deși articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este conceput pentru a se aplica tuturor operatorilor cu sediul în Spania, în practică numai un număr limitat și identificabil de întreprinderi cu o bază spaniolă de impozitare, care efectuează achiziții străine în anul fiscal relevant și au o bază de impozitare considerabilă în raport cu care pot compensa deducerea fondului comercial financiar, pot beneficia în urma aplicării măsurii în mod anual. Ca urmare, măsura în cauză oferă, de fapt, un tratament fiscal diferit chiar și operatorilor spanioli care se află în aceeași poziție de a efectua achiziții în străinătate. |
| --- | --- |

(71)

În plus, numai un operator spaniol care își desfășoară activitatea în Spania are o bază spaniolă de impozitare și poate beneficia de pe urma deprecierii. Prin urmare, numai întreprinderile cu reședința în Spania, cu o bază spaniolă de impozitare semnificativă, pot beneficia efectiv de aceasta, întrucât avantajul potențial este legat de amploarea operațiunii spaniole, și nu de achiziție. Deși articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este conceput pentru a se aplica tuturor operatorilor cu sediul în Spania, în practică numai un număr limitat și identificabil de întreprinderi cu o bază spaniolă de impozitare, care efectuează achiziții străine în anul fiscal relevant și au o bază de impozitare considerabilă în raport cu care pot compensa deducerea fondului comercial financiar, pot beneficia în urma aplicării măsurii în mod anual. Ca urmare, măsura în cauză oferă, de fapt, un tratament fiscal diferit chiar și operatorilor spanioli care se află în aceeași poziție de a efectua achiziții în străinătate.

| (72) | Cele două părți consideră că nu au putut să identifice niciun criteriu sau condiție obiectivă sau orizontală sau care să justifice măsura în cauză. Dimpotrivă, acestea consideră că intenția de la baza măsurii este să ofere un avantaj anumitor operatori spanioli. În plus, dacă măsura în cauză este inerentă în sistemul fiscal spaniol, atunci titlurile de participare străine achiziționate înainte de această dată ar trebui, de asemenea, să poată beneficia de măsură, ceea ce nu este cazul deoarece reducerea impozitării este acordată numai pentru titlurile de participare achiziționate după 1 ianuarie 2002. |
| --- | --- |

(72)

Cele două părți consideră că nu au putut să identifice niciun criteriu sau condiție obiectivă sau orizontală sau care să justifice măsura în cauză. Dimpotrivă, acestea consideră că intenția de la baza măsurii este să ofere un avantaj anumitor operatori spanioli. În plus, dacă măsura în cauză este inerentă în sistemul fiscal spaniol, atunci titlurile de participare străine achiziționate înainte de această dată ar trebui, de asemenea, să poată beneficia de măsură, ceea ce nu este cazul deoarece reducerea impozitării este acordată numai pentru titlurile de participare achiziționate după 1 ianuarie 2002.

| (73) | În consecință, și în lumina politicii Comisiei (43), măsura în cauză trebuie considerată selectivă. |
| --- | --- |

(73)

În consecință, și în lumina politicii Comisiei (43), măsura în cauză trebuie considerată selectivă.

B.1.3.   Măsura în cauză denaturează concurența și afectează schimburile comerciale comunitare

| (74) | Măsura în cauză este, în mod evident, discriminatorie, întrucât oferă operatorilor spanioli un avantaj fiscal și monetar clar, de care operatorii străini nu se pot bucura. În cazul unei licitații sau al unei alte proceduri concurențiale pentru achiziționarea unei întreprinderi, un astfel de avantaj reprezintă o diferență semnificativă. |
| --- | --- |

(74)

Măsura în cauză este, în mod evident, discriminatorie, întrucât oferă operatorilor spanioli un avantaj fiscal și monetar clar, de care operatorii străini nu se pot bucura. În cazul unei licitații sau al unei alte proceduri concurențiale pentru achiziționarea unei întreprinderi, un astfel de avantaj reprezintă o diferență semnificativă.

| (75) | Ofertele publice de cumpărare presupun, de obicei, plata unei prime privind prețul acțiunii întreprinderii țintă care genera aproape întotdeauna fond comercial financiar. În repetate rânduri, presa financiară a subliniat achiziții considerabile de către întreprinderile spaniole și avantajele fiscale respective care se majorează în urma normelor fiscale spaniole privind amortizarea fondului comercial financiar. Pentru una dintre aceste achiziții de către o bancă de investiții, avantajul fiscal care decurge din articolul 12 alineatul (5) din TRLIS a fost estimat la 1,7 miliarde EUR, sau 6,5 % din prețul de ofertă. Potrivit altei declarații, cumpărătorul spaniol a putut să liciteze cu aproximativ 15 % mai mult decât concurenții care nu sunt spanioli. |
| --- | --- |

(75)

Ofertele publice de cumpărare presupun, de obicei, plata unei prime privind prețul acțiunii întreprinderii țintă care genera aproape întotdeauna fond comercial financiar. În repetate rânduri, presa financiară a subliniat achiziții considerabile de către întreprinderile spaniole și avantajele fiscale respective care se majorează în urma normelor fiscale spaniole privind amortizarea fondului comercial financiar. Pentru una dintre aceste achiziții de către o bancă de investiții, avantajul fiscal care decurge din articolul 12 alineatul (5) din TRLIS a fost estimat la 1,7 miliarde EUR, sau 6,5 % din prețul de ofertă. Potrivit altei declarații, cumpărătorul spaniol a putut să liciteze cu aproximativ 15 % mai mult decât concurenții care nu sunt spanioli.

| (76) | Măsura în cauză pare, de asemenea, să favorizeze anumite activități de export (ajutorul pentru export pentru achizițiile de acțiuni străine) ale întreprinderilor spaniole, ceea ce contravine politicii consacrate a Comisiei (44) în domeniu. |
| --- | --- |

(76)

Măsura în cauză pare, de asemenea, să favorizeze anumite activități de export (ajutorul pentru export pentru achizițiile de acțiuni străine) ale întreprinderilor spaniole, ceea ce contravine politicii consacrate a Comisiei (44) în domeniu.

B.1.4.   Măsura în cauză afectează resursele de stat

| (77) | Măsura în cauză aduce un avantaj întreprinderilor care îndeplinesc anumite cerințe și le permite să își reducă baza de impozitare și, astfel, suma impozitului care este datorată în mod obișnuit într-un anumit an dacă această dispoziție nu ar exista. Prin urmare, aceasta îi oferă beneficiarului un avantaj financiar, al cărui cost este suportat în mod direct de bugetul statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(77)

Măsura în cauză aduce un avantaj întreprinderilor care îndeplinesc anumite cerințe și le permite să își reducă baza de impozitare și, astfel, suma impozitului care este datorată în mod obișnuit într-un anumit an dacă această dispoziție nu ar exista. Prin urmare, aceasta îi oferă beneficiarului un avantaj financiar, al cărui cost este suportat în mod direct de bugetul statului membru în cauză.

V.   REACȚIA SPANIEI LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

| (78) | Autoritățile spaniole subliniază că marea majoritate a observațiilor părților terțe le susțin punctul de vedere. Numai două părți consideră că măsura în cauză constituie ajutor de stat, în timp ce toate celelalte concluzionează că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Altminteri, observațiile ar fi fost trimise de mai puțini operatori economici. În plus, gama largă de activități și dimensiuni ale părților terțe interesate denotă natura generală a măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile spaniole subliniază că marea majoritate a observațiilor părților terțe le susțin punctul de vedere. Numai două părți consideră că măsura în cauză constituie ajutor de stat, în timp ce toate celelalte concluzionează că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Altminteri, observațiile ar fi fost trimise de mai puțini operatori economici. În plus, gama largă de activități și dimensiuni ale părților terțe interesate denotă natura generală a măsurii în cauză.

| (79) | În ceea ce privește natura excepțională a măsurii în cauză, autoritățile spaniole resping această calificare, reamintind trăsătura comună a amortizării fondului comercial și a fondului comercial financiar în conformitate cu normele contabile spaniole (45). În plus, deducerea amortizării fondului comercial reprezintă regula generală a sistemului spaniol de impozitare a societăților comerciale în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (4) și articolului 89 alineatul (3) din TRLIS. Articolul 12 alineatul (5) din TRLIS urmărește aceeași logică. Este incorect ca articolul 12 alineatul (3) din TRLIS să fie prezentat ca regulă generală pentru amortizarea fondului comercial financiar, întrucât acest articol se referă la deducerea titlurilor de participare în entități necotate. Dispoziția este legată de deprecierea valorii contabile teoretice, și nu de fondul comercial financiar. Articolele 12 alineatul (3) și 12 alineatul (5) din TRLIS sunt două reguli generale complementare: prima se referă la deprecierea pusă pe seama pierderilor generate de întreprinderea țintă, în timp ce cea de-a doua se referă numai la deducerea părții de depreciere care se datorează deprecierii fondului comercial financiar. În cele din urmă, faptul că niciun alt stat membru nu dispune de o măsură similară cu măsura în cauză nu este relevant, întrucât sistemele fiscale nu sunt armonizate în cadrul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(79)

În ceea ce privește natura excepțională a măsurii în cauză, autoritățile spaniole resping această calificare, reamintind trăsătura comună a amortizării fondului comercial și a fondului comercial financiar în conformitate cu normele contabile spaniole (45). În plus, deducerea amortizării fondului comercial reprezintă regula generală a sistemului spaniol de impozitare a societăților comerciale în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (4) și articolului 89 alineatul (3) din TRLIS. Articolul 12 alineatul (5) din TRLIS urmărește aceeași logică. Este incorect ca articolul 12 alineatul (3) din TRLIS să fie prezentat ca regulă generală pentru amortizarea fondului comercial financiar, întrucât acest articol se referă la deducerea titlurilor de participare în entități necotate. Dispoziția este legată de deprecierea valorii contabile teoretice, și nu de fondul comercial financiar. Articolele 12 alineatul (3) și 12 alineatul (5) din TRLIS sunt două reguli generale complementare: prima se referă la deprecierea pusă pe seama pierderilor generate de întreprinderea țintă, în timp ce cea de-a doua se referă numai la deducerea părții de depreciere care se datorează deprecierii fondului comercial financiar. În cele din urmă, faptul că niciun alt stat membru nu dispune de o măsură similară cu măsura în cauză nu este relevant, întrucât sistemele fiscale nu sunt armonizate în cadrul Uniunii Europene.

| (80) | În ceea ce privește natura selectivă a măsurii în cauză, paralelele stabilite cu hotărârea Curții din 15 iulie 2004 (46) sunt incorecte, întrucât în acest caz Comisia a definit clar profilul beneficiarului, în timp ce în situația de față acest lucru nu a fost posibil. Într-adevăr, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu impune existența niciunei legături între achiziția titlului de participare și exportul de bunuri și servicii. Prin urmare, măsura în cauză nu are efectul de a spori exporturile de bunuri și servicii spaniole. Faptul că această măsură neselectivă nu este disponibilă pentru operațiuni la nivel național nu îi afectează natura generală. De fapt, obiectivul final al măsurii în cauză este același ca și cel al Directivei privind impozitarea transfrontalieră, și anume de a asigura că deciziile de investiții se bazează pe considerații economice, și nu fiscale. Prin urmare, întrucât este posibilă efectuarea de combinări de întreprinderi cu achiziții naționale și nu cu achiziții transfrontaliere, tratarea diferențiată a operațiunilor naționale și a celor transfrontaliere nu este numai justificată din punct de vedere juridic, ci și necesară în vederea garantării neutralității sistemului fiscal. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește natura selectivă a măsurii în cauză, paralelele stabilite cu hotărârea Curții din 15 iulie 2004 (46) sunt incorecte, întrucât în acest caz Comisia a definit clar profilul beneficiarului, în timp ce în situația de față acest lucru nu a fost posibil. Într-adevăr, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS nu impune existența niciunei legături între achiziția titlului de participare și exportul de bunuri și servicii. Prin urmare, măsura în cauză nu are efectul de a spori exporturile de bunuri și servicii spaniole. Faptul că această măsură neselectivă nu este disponibilă pentru operațiuni la nivel național nu îi afectează natura generală. De fapt, obiectivul final al măsurii în cauză este același ca și cel al Directivei privind impozitarea transfrontalieră, și anume de a asigura că deciziile de investiții se bazează pe considerații economice, și nu fiscale. Prin urmare, întrucât este posibilă efectuarea de combinări de întreprinderi cu achiziții naționale și nu cu achiziții transfrontaliere, tratarea diferențiată a operațiunilor naționale și a celor transfrontaliere nu este numai justificată din punct de vedere juridic, ci și necesară în vederea garantării neutralității sistemului fiscal.

| (81) | În ceea ce privește presupusele trăsături de denaturare ale măsurii în cauză, autoritățile spaniole subliniază că orice reducere fiscală care diminuează cheltuielile de exploatare ale unei întreprinderi mărește avantajul concurențial al beneficiarului. Totuși, această afirmație nu este relevantă deoarece măsura în cauză este o măsură generală. Diferitele cote de impozit aplicate în statele membre, care afectează competitivitatea întreprinderilor care au sediul în aceste state, nu intră sub incidența normelor privind ajutoarele de stat. În plus, măsura în cauză nu s-a dovedit a afecta comerțul dintre statele membre. De asemenea, consecința amortizării fondului comercial financiar nu este neapărat creșterea prețului oferit de un concurent. |
| --- | --- |

(81)

În ceea ce privește presupusele trăsături de denaturare ale măsurii în cauză, autoritățile spaniole subliniază că orice reducere fiscală care diminuează cheltuielile de exploatare ale unei întreprinderi mărește avantajul concurențial al beneficiarului. Totuși, această afirmație nu este relevantă deoarece măsura în cauză este o măsură generală. Diferitele cote de impozit aplicate în statele membre, care afectează competitivitatea întreprinderilor care au sediul în aceste state, nu intră sub incidența normelor privind ajutoarele de stat. În plus, măsura în cauză nu s-a dovedit a afecta comerțul dintre statele membre. De asemenea, consecința amortizării fondului comercial financiar nu este neapărat creșterea prețului oferit de un concurent.

| (82) | În ceea ce privește compatibilitatea măsurii contestate cu piața comună, autoritățile spaniole consideră că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este corespunzător și proporțional pentru a aborda un eșec al pieței prin stabilirea unui sistem fiscal neutru pentru operațiunile naționale și transfrontaliere care să stimuleze dezvoltarea întreprinderilor paneuropene. |
| --- | --- |

(82)

În ceea ce privește compatibilitatea măsurii contestate cu piața comună, autoritățile spaniole consideră că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS este corespunzător și proporțional pentru a aborda un eșec al pieței prin stabilirea unui sistem fiscal neutru pentru operațiunile naționale și transfrontaliere care să stimuleze dezvoltarea întreprinderilor paneuropene.

VI.   EVALUAREA SCHEMEI

| (83) | Pentru a determina dacă o măsură constituie ajutor, Comisia trebuie să evalueze dacă măsura în cauză îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din tratat. Această dispoziție specifică: „Cu excepția derogărilor prevăzute de prezentul tratat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. În lumina acestei dispoziții, Comisia va evalua în continuare dacă măsura în cauză constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(83)

Pentru a determina dacă o măsură constituie ajutor, Comisia trebuie să evalueze dacă măsura în cauză îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din tratat. Această dispoziție specifică: „Cu excepția derogărilor prevăzute de prezentul tratat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. În lumina acestei dispoziții, Comisia va evalua în continuare dacă măsura în cauză constituie ajutor de stat.

A.   Selectivitate și avantaj inerente în măsură

| (84) | Pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie să fie specifică sau selectivă în sensul că favorizează numai anumite întreprinderi sau producția de anumite bunuri. |
| --- | --- |

(84)

Pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie să fie specifică sau selectivă în sensul că favorizează numai anumite întreprinderi sau producția de anumite bunuri.

| (85) | Comunicarea Comisiei (47) prevede că: „În consecință, criteriul principal de aplicare a articolului 92 alineatul (1) [acum articolul 87 alineatul (1)] unei măsuri fiscale este faptul că măsura asigură în favoarea anumitor întreprinderi din statul membru o excepție de la aplicarea sistemului fiscal. Astfel, este necesar să se determine mai întâi sistemul comun aplicabil. Apoi trebuie să se examineze dacă exceptarea de la sistem sau diferențele din cadrul sistemului sunt justificate de «natura sau contextul general» al sistemului fiscal, altfel spus, dacă provin direct din principiile de bază sau directoare ale sistemului fiscal al statului membru în cauză”. |
| --- | --- |

(85)

Comunicarea Comisiei (47) prevede că: „În consecință, criteriul principal de aplicare a articolului 92 alineatul (1) [acum articolul 87 alineatul (1)] unei măsuri fiscale este faptul că măsura asigură în favoarea anumitor întreprinderi din statul membru o excepție de la aplicarea sistemului fiscal. Astfel, este necesar să se determine mai întâi sistemul comun aplicabil. Apoi trebuie să se examineze dacă exceptarea de la sistem sau diferențele din cadrul sistemului sunt justificate de «natura sau contextul general» al sistemului fiscal, altfel spus, dacă provin direct din principiile de bază sau directoare ale sistemului fiscal al statului membru în cauză”.

| (86) | Conform jurisprudenței Curții de Justiție (48), „în ceea ce privește aprecierea condiției selectivității, care este o condiție constitutivă a noțiunii de ajutor de stat, rezultă dintr-o jurisprudență constantă că articolul 87 alineatul (1) CE impune să se determine dacă, în cadrul unui anumit regim juridic, o măsură de ajutor de stat este de natură să «favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri» în raport cu altele care s-ar afla, față de obiectivul urmărit de regimul respectiv, într-o situație de fapt și de drept comparabilă” (49). |
| --- | --- |

(86)

Conform jurisprudenței Curții de Justiție (48), „în ceea ce privește aprecierea condiției selectivității, care este o condiție constitutivă a noțiunii de ajutor de stat, rezultă dintr-o jurisprudență constantă că articolul 87 alineatul (1) CE impune să se determine dacă, în cadrul unui anumit regim juridic, o măsură de ajutor de stat este de natură să «favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri» în raport cu altele care s-ar afla, față de obiectivul urmărit de regimul respectiv, într-o situație de fapt și de drept comparabilă” (49).

| (87) | De asemenea, Curtea a susținut în repetate rânduri că articolul 87 alineatul (1) din tratat nu face deosebirea între cauzele și obiectivele ajutorului de stat, ci le definește în raport cu efectele (50). În special, măsurile fiscale, care nu constituie o adaptare a sistemului general la anumite caracteristici ale anumitor întreprinderi, dar au fost concepute ca un mijloc de îmbunătățire a competitivității acestora, se încadrează în domeniul de aplicare a articolului 87 alineatul (1) din tratat (51). |
| --- | --- |

(87)

De asemenea, Curtea a susținut în repetate rânduri că articolul 87 alineatul (1) din tratat nu face deosebirea între cauzele și obiectivele ajutorului de stat, ci le definește în raport cu efectele (50). În special, măsurile fiscale, care nu constituie o adaptare a sistemului general la anumite caracteristici ale anumitor întreprinderi, dar au fost concepute ca un mijloc de îmbunătățire a competitivității acestora, se încadrează în domeniul de aplicare a articolului 87 alineatul (1) din tratat (51).

| (88) | Cu toate acestea, conceptul de ajutor de stat nu se aplică măsurilor de stat care fac diferențierea între întreprinderi în care diferențierea respectivă decurge din natura structurii globale a sistemului din care fac parte. Astfel cum se explică în comunicarea Comisiei (52), „anumite condiții se pot justifica prin diferențele obiective dintre contribuabili”. |
| --- | --- |

(88)

Cu toate acestea, conceptul de ajutor de stat nu se aplică măsurilor de stat care fac diferențierea între întreprinderi în care diferențierea respectivă decurge din natura structurii globale a sistemului din care fac parte. Astfel cum se explică în comunicarea Comisiei (52), „anumite condiții se pot justifica prin diferențele obiective dintre contribuabili”.

| (89) | Astfel cum se explică mai detaliat în secțiunea următoare, Comisia consideră că măsura în cauză este selectivă în sensul că favorizează numai anumite grupuri de întreprinderi care efectuează anumite investiții în străinătate și că acest caracter specific nu este justificat de natura schemei, indiferent dacă sistemul de referință este definit ca normele privind tratamentul fiscal al fondului comercial în temeiul sistemului fiscal spaniol (a se vedea considerentele 92-114) sau ca tratamentul fiscal al fondului comercial care decurge dintr-un interes economic într-o întreprindere cu sediul în altă țară decât Spania (a se vedea considerentele 115-119). Comisia consideră că măsura în cauză ar trebui evaluată în lumina dispozițiilor generale ale sistemului de impozitare a societăților comerciale aplicabile situațiilor în care apariția fondului comercial conduce la un avantaj fiscal (a se vedea considerentele 35-55), în esență deoarece Comisia consideră că situațiile în care fondul comercial financiar poate fi amortizat nu cuprind întreaga categorie de contribuabili care se află într-o situație de fapt și de drept asemănătoare. |
| --- | --- |

(89)

Astfel cum se explică mai detaliat în secțiunea următoare, Comisia consideră că măsura în cauză este selectivă în sensul că favorizează numai anumite grupuri de întreprinderi care efectuează anumite investiții în străinătate și că acest caracter specific nu este justificat de natura schemei, indiferent dacă sistemul de referință este definit ca normele privind tratamentul fiscal al fondului comercial în temeiul sistemului fiscal spaniol (a se vedea considerentele 92-114) sau ca tratamentul fiscal al fondului comercial care decurge dintr-un interes economic într-o întreprindere cu sediul în altă țară decât Spania (a se vedea considerentele 115-119). Comisia consideră că măsura în cauză ar trebui evaluată în lumina dispozițiilor generale ale sistemului de impozitare a societăților comerciale aplicabile situațiilor în care apariția fondului comercial conduce la un avantaj fiscal (a se vedea considerentele 35-55), în esență deoarece Comisia consideră că situațiile în care fondul comercial financiar poate fi amortizat nu cuprind întreaga categorie de contribuabili care se află într-o situație de fapt și de drept asemănătoare.

| (90) | În plus, chiar dacă s-ar alege un sistem de referință alternativ inspirat de cel sugerat de autoritățile spaniole (a se vedea considerentele 56-58), Comisia concluzionează că măsura în cauză tot ar reprezenta o măsură de ajutor de stat, mai ales datorită condițiilor de fapt și de drept diferite, necesare pentru diferitele scenarii pentru a beneficia de dispozițiile privind fondul comercial care provine dintr-un interes economic într-o întreprindere cu sediul în altă țară decât Spania. |
| --- | --- |

(90)

În plus, chiar dacă s-ar alege un sistem de referință alternativ inspirat de cel sugerat de autoritățile spaniole (a se vedea considerentele 56-58), Comisia concluzionează că măsura în cauză tot ar reprezenta o măsură de ajutor de stat, mai ales datorită condițiilor de fapt și de drept diferite, necesare pentru diferitele scenarii pentru a beneficia de dispozițiile privind fondul comercial care provine dintr-un interes economic într-o întreprindere cu sediul în altă țară decât Spania.

| (91) | În cadrul acestui scenariu alternativ, măsura în cauză este prea imprecisă și arbitrară, întrucât nu stabilește nicio condiție, cum ar fi existența unor situații specifice, definite din punct de vedere juridic care ar justifica tratamentul fiscal diferențiat. În consecință, situațiile care nu s-au dovedit suficient de diferite pentru a justifica o excepție selectivă de la normele generale privind fondul comercial sfârșesc prin a beneficia de măsura în cauză. Prin urmare, Comisia consideră că măsura în cauză constă într-o reducere fiscală pentru anumite tipuri de costuri și cuprinde o categorie vastă de tranzacții în mod discriminatoriu, care nu se pot justifica prin diferențe obiective între contribuabili și, prin urmare, conduc la o denaturare a concurenței (53). |
| --- | --- |

(91)

În cadrul acestui scenariu alternativ, măsura în cauză este prea imprecisă și arbitrară, întrucât nu stabilește nicio condiție, cum ar fi existența unor situații specifice, definite din punct de vedere juridic care ar justifica tratamentul fiscal diferențiat. În consecință, situațiile care nu s-au dovedit suficient de diferite pentru a justifica o excepție selectivă de la normele generale privind fondul comercial sfârșesc prin a beneficia de măsura în cauză. Prin urmare, Comisia consideră că măsura în cauză constă într-o reducere fiscală pentru anumite tipuri de costuri și cuprinde o categorie vastă de tranzacții în mod discriminatoriu, care nu se pot justifica prin diferențe obiective între contribuabili și, prin urmare, conduc la o denaturare a concurenței (53).

A.1.   Tratamentul fiscal al fondului comercial financiar în temeiul sistemului fiscal spaniol în ceea ce privește achizițiile intracomunitare

A.1.1.   Sistemul de referință

| (92) | În decizia de inițiere, Comisia a considerat că sistemul de referință corespunzător este sistemul spaniol de impozitare a societăților comerciale, în special normele privind tratamentul fiscal al fondului comercial financiar cuprinse în sistemul fiscal spaniol. Această abordare este în conformitate cu practica anterioară a Comisiei și cu jurisprudența Curților Europene, care consideră sistemul obișnuit de impozitare a societăților comerciale ca fiind sistemul de referință (54). Observațiile autorităților spaniole subliniază că limitările combinărilor transfrontaliere de întreprinderi îi situează pe contribuabilii care achiziționează titluri de participare în întreprinderi naționale într-o situație de fapt și de drept diferită față de cei care achiziționează titluri de participare în întreprinderi străine. Potrivit autorităților spaniole, motivul acestui fapt este existența unor bariere care, în urma achiziționării de titluri de participare, nu le permit investitorilor spanioli să efectueze combinări transfrontaliere, în timp ce acest lucru poate avea loc în context național. |
| --- | --- |

(92)

În decizia de inițiere, Comisia a considerat că sistemul de referință corespunzător este sistemul spaniol de impozitare a societăților comerciale, în special normele privind tratamentul fiscal al fondului comercial financiar cuprinse în sistemul fiscal spaniol. Această abordare este în conformitate cu practica anterioară a Comisiei și cu jurisprudența Curților Europene, care consideră sistemul obișnuit de impozitare a societăților comerciale ca fiind sistemul de referință (54). Observațiile autorităților spaniole subliniază că limitările combinărilor transfrontaliere de întreprinderi îi situează pe contribuabilii care achiziționează titluri de participare în întreprinderi naționale într-o situație de fapt și de drept diferită față de cei care achiziționează titluri de participare în întreprinderi străine. Potrivit autorităților spaniole, motivul acestui fapt este existența unor bariere care, în urma achiziționării de titluri de participare, nu le permit investitorilor spanioli să efectueze combinări transfrontaliere, în timp ce acest lucru poate avea loc în context național.

| (93) | În primul rând, în ceea ce privește existența acestor presupuse bariere, trebuie subliniat că autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate nu au furnizat informații detaliate privind existența barierelor și s-au limitat, chiar și în ultimele observații transmise, la afirmații generale și nejustificate, subliniind trăsături generale cum ar fi diferențe care decurg din lipsa punerii în aplicare a Directivei privind dreptul societăților comerciale, diferențe privind drepturile acționarilor minoritari, drepturile creditorilor, legislația muncii, marca națională și considerații politice sau comerciale generale. În cazul în care, pentru stabilirea domeniului de aplicare a articolului 87 din tratat, s-ar putea lua în considerare elemente nefondate și generale precum acestea, noțiunea de ajutor ar risca să devină în mare parte arbitrară. În plus, aceste afirmații subiective nu sunt nici elaborate, nici justificate. În plus, autoritățile spaniole citează, de asemenea, Raportul Comisiei privind punerea în aplicare a Directivei privind ofertele publice de achiziție (55), însă acestea nu au explicat legătura dintre barierele din calea preluărilor și presupusele bariere în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi. |
| --- | --- |

(93)

În primul rând, în ceea ce privește existența acestor presupuse bariere, trebuie subliniat că autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate nu au furnizat informații detaliate privind existența barierelor și s-au limitat, chiar și în ultimele observații transmise, la afirmații generale și nejustificate, subliniind trăsături generale cum ar fi diferențe care decurg din lipsa punerii în aplicare a Directivei privind dreptul societăților comerciale, diferențe privind drepturile acționarilor minoritari, drepturile creditorilor, legislația muncii, marca națională și considerații politice sau comerciale generale. În cazul în care, pentru stabilirea domeniului de aplicare a articolului 87 din tratat, s-ar putea lua în considerare elemente nefondate și generale precum acestea, noțiunea de ajutor ar risca să devină în mare parte arbitrară. În plus, aceste afirmații subiective nu sunt nici elaborate, nici justificate. În plus, autoritățile spaniole citează, de asemenea, Raportul Comisiei privind punerea în aplicare a Directivei privind ofertele publice de achiziție (55), însă acestea nu au explicat legătura dintre barierele din calea preluărilor și presupusele bariere în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi.

| (94) | În al doilea rând, în ceea ce privește natura presupuselor bariere, autoritățile spaniole și cele treizeci de părți nu au identificat în mod explicit nicio barieră fiscală pe piața comună. Începând cu 1 ianuarie 1992, data la care statele membre au trebuit să pună în aplicare Directiva privind impozitarea transfrontalieră, barierele fiscale în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi au fost înlăturate. Prin urmare, se consideră că tratamentul fiscal al combinărilor de întreprinderi, în contextul operațiunilor naționale sau transfrontaliere, este armonizat. În ceea ce privește barierele nefiscale, în special cele ale legislației privind societățile comerciale, legate de țara de reședință a întreprinderii țintă, Comisia consideră că, începând cu 8 octombrie 2004, data intrării în vigoare a Directivei 2001/86/CE a Consiliului din 8 octombrie 2001 de completare a statutului societății europene în ceea ce privește implicarea lucrătorilor (56), alături de Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului din 8 octombrie 2001 privind statutul societății europene (SE) (57) sau, cel mai târziu, începând cu data transpunerii (58) Directivei privind fuziunile transfrontaliere, obstacolele în calea combinărilor de întreprinderi au fost eliminate în cadrul pieței comune. Prin urmare, tratamentul oferit de legislația privind societățile comerciale combinărilor de întreprinderi este, cel puțin începând cu data de 15 decembrie 2007, același pentru operațiunile naționale și transfrontaliere. Preambulul Legii spaniole nr. 3/2009 din 3 aprilie 2009 privind modificările structurale ale întreprinderilor (59), de transpunere a Directivei privind dreptul societăților comerciale, confirmă această analiză, prevăzând că„... practica spaniolă cunoștea deja fuziunile transfrontaliere dintre întreprinderi supuse legislației diferitor state membre...”. Comisia nu a fost notificată de autoritățile spaniole sau de cele treizeci de părți interesate privind orice alt obstacol întemeiat care ar putea justifica tratamentul juridic diferit ca în cazul măsurii în cauză. Deși autoritățile spaniole au oferit, la 16 iunie 2009, o listă de probleme (60) legate de constrângerile asupra combinărilor transfrontaliere de întreprinderi, acest document nu conține informații întemeiate sau elemente concrete relevante care să justifice aspectele discriminatorii ale măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(94)

În al doilea rând, în ceea ce privește natura presupuselor bariere, autoritățile spaniole și cele treizeci de părți nu au identificat în mod explicit nicio barieră fiscală pe piața comună. Începând cu 1 ianuarie 1992, data la care statele membre au trebuit să pună în aplicare Directiva privind impozitarea transfrontalieră, barierele fiscale în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi au fost înlăturate. Prin urmare, se consideră că tratamentul fiscal al combinărilor de întreprinderi, în contextul operațiunilor naționale sau transfrontaliere, este armonizat. În ceea ce privește barierele nefiscale, în special cele ale legislației privind societățile comerciale, legate de țara de reședință a întreprinderii țintă, Comisia consideră că, începând cu 8 octombrie 2004, data intrării în vigoare a Directivei 2001/86/CE a Consiliului din 8 octombrie 2001 de completare a statutului societății europene în ceea ce privește implicarea lucrătorilor (56), alături de Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului din 8 octombrie 2001 privind statutul societății europene (SE) (57) sau, cel mai târziu, începând cu data transpunerii (58) Directivei privind fuziunile transfrontaliere, obstacolele în calea combinărilor de întreprinderi au fost eliminate în cadrul pieței comune. Prin urmare, tratamentul oferit de legislația privind societățile comerciale combinărilor de întreprinderi este, cel puțin începând cu data de 15 decembrie 2007, același pentru operațiunile naționale și transfrontaliere. Preambulul Legii spaniole nr. 3/2009 din 3 aprilie 2009 privind modificările structurale ale întreprinderilor (59), de transpunere a Directivei privind dreptul societăților comerciale, confirmă această analiză, prevăzând că„... practica spaniolă cunoștea deja fuziunile transfrontaliere dintre întreprinderi supuse legislației diferitor state membre...”. Comisia nu a fost notificată de autoritățile spaniole sau de cele treizeci de părți interesate privind orice alt obstacol întemeiat care ar putea justifica tratamentul juridic diferit ca în cazul măsurii în cauză. Deși autoritățile spaniole au oferit, la 16 iunie 2009, o listă de probleme (60) legate de constrângerile asupra combinărilor transfrontaliere de întreprinderi, acest document nu conține informații întemeiate sau elemente concrete relevante care să justifice aspectele discriminatorii ale măsurii în cauză.

| (95) | În al treilea rând, Comisia observă că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție (61), în cazul în care statele membre nu tratează combinările transfrontaliere de întreprinderi în același mod ca și combinările naționale de întreprinderi, aceasta poate constitui o încălcare a obligațiilor care decurg din tratat. Într-adevăr, dacă o lege națională stabilește o diferență de tratament între întreprinderi în funcție de natura internă sau transfrontalieră a fuziunii, acest fapt poate împiedica exercitarea libertății de stabilire prevăzute în tratat. Mai precis, „o astfel de diferență de tratament constituie o restricție în sensul articolelor 43 și 48 din tratat, care contravine dreptului de stabilire și poate fi permisă doar dacă urmărește un obiectiv legitim compatibil cu tratatul și este justificată de motive imperative de interes public” (62). În plus, trebuie reamintit că libertatea conferită Comisiei în aplicarea articolului 87 alineatul (3) din tratat nu îi permite să autorizeze statele membre să deroge de la dispozițiile dreptului comunitar, altele decât cele privind aplicarea articolului 87 alineatul (1) din tratat (63). |
| --- | --- |

(95)

În al treilea rând, Comisia observă că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție (61), în cazul în care statele membre nu tratează combinările transfrontaliere de întreprinderi în același mod ca și combinările naționale de întreprinderi, aceasta poate constitui o încălcare a obligațiilor care decurg din tratat. Într-adevăr, dacă o lege națională stabilește o diferență de tratament între întreprinderi în funcție de natura internă sau transfrontalieră a fuziunii, acest fapt poate împiedica exercitarea libertății de stabilire prevăzute în tratat. Mai precis, „o astfel de diferență de tratament constituie o restricție în sensul articolelor 43 și 48 din tratat, care contravine dreptului de stabilire și poate fi permisă doar dacă urmărește un obiectiv legitim compatibil cu tratatul și este justificată de motive imperative de interes public” (62). În plus, trebuie reamintit că libertatea conferită Comisiei în aplicarea articolului 87 alineatul (3) din tratat nu îi permite să autorizeze statele membre să deroge de la dispozițiile dreptului comunitar, altele decât cele privind aplicarea articolului 87 alineatul (1) din tratat (63).

| (96) | În lumina celor menționate anterior, Comisia consideră că nu există niciun motiv de a se abate de la sistemul de referință din decizia de inițiere: cadrul de referință corespunzător pentru evaluarea măsurii în cauză este reprezentat de sistemul spaniol general de impozitare a societăților comerciale, mai exact, de normele privind tratamentul fiscal al fondului comercial financiar din cadrul acestui sistem fiscal. |
| --- | --- |

(96)

În lumina celor menționate anterior, Comisia consideră că nu există niciun motiv de a se abate de la sistemul de referință din decizia de inițiere: cadrul de referință corespunzător pentru evaluarea măsurii în cauză este reprezentat de sistemul spaniol general de impozitare a societăților comerciale, mai exact, de normele privind tratamentul fiscal al fondului comercial financiar din cadrul acestui sistem fiscal.

A.1.2.   Existența unei scutiri de la sistemul de referință respectiv

| (97) | Conform sistemului fiscal spaniol, baza de impozitare se calculează din situația contabilă, la care se aduc ulterior ajustări prin aplicarea anumitor norme fiscale. Ca observație preliminară și în subsidiar, Comisia observă că măsura în cauză derogă de la sistemul contabil spaniol. Apariția fondului comercial financiar poate fi calculată numai în mod abstract prin consolidarea conturilor întreprinderii țintă cu cele ale întreprinderii receptoare. Cu toate acestea, în temeiul sistemului contabil spaniol, consolidarea conturilor este necesară în cazul unui „control” (64) și se realizează atât pentru asociațiile naționale de întreprinderi, cât și pentru cele transfrontaliere, pentru a oferi situația globală a unui grup de întreprinderi supuse controlului unitar. De exemplu, se consideră că o astfel de situație există (65) dacă întreprinderea-mamă deține majoritatea drepturilor de vot ale filialei. Cu toate acestea, măsura în cauză nu necesită un astfel de control și se aplică începând cu un nivel de 5 % de titluri de participare. În cele din urmă, Comisia subliniază, de asemenea, că începând cu data de 1 ianuarie 2005 (66), în conformitate cu normele contabile, fondul comercial financiar nu mai poate fi amortizat de nicio întreprindere. Într-adevăr, în această privință cele treizeci de părți interesate se referă la dispoziții (67) care nu mai sunt în vigoare în cadrul sistemului contabil actual din Spania. Ca urmare a Legii nr. 16/2007 din 4 iulie 2007 de reformare și adaptare a dreptului comercial în domeniul contabilității în scopul armonizării contabile internaționale în temeiul legislației UE, precum și a Decretului regal nr. 1514/2007 din 16 noiembrie 2007 privind planul general de contabilitate, din punct de vedere contabil nu mai este permisă nici amortizarea fondului comercial, nici a fondului comercial financiar. Aceste modificări ale legislației contabile spaniole sunt în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (68). Prin urmare, în lumina acestor considerente, măsura în cauză reprezintă o abatere de la normele contabile obișnuite aplicabile în Spania. |
| --- | --- |

(97)

Conform sistemului fiscal spaniol, baza de impozitare se calculează din situația contabilă, la care se aduc ulterior ajustări prin aplicarea anumitor norme fiscale. Ca observație preliminară și în subsidiar, Comisia observă că măsura în cauză derogă de la sistemul contabil spaniol. Apariția fondului comercial financiar poate fi calculată numai în mod abstract prin consolidarea conturilor întreprinderii țintă cu cele ale întreprinderii receptoare. Cu toate acestea, în temeiul sistemului contabil spaniol, consolidarea conturilor este necesară în cazul unui „control” (64) și se realizează atât pentru asociațiile naționale de întreprinderi, cât și pentru cele transfrontaliere, pentru a oferi situația globală a unui grup de întreprinderi supuse controlului unitar. De exemplu, se consideră că o astfel de situație există (65) dacă întreprinderea-mamă deține majoritatea drepturilor de vot ale filialei. Cu toate acestea, măsura în cauză nu necesită un astfel de control și se aplică începând cu un nivel de 5 % de titluri de participare. În cele din urmă, Comisia subliniază, de asemenea, că începând cu data de 1 ianuarie 2005 (66), în conformitate cu normele contabile, fondul comercial financiar nu mai poate fi amortizat de nicio întreprindere. Într-adevăr, în această privință cele treizeci de părți interesate se referă la dispoziții (67) care nu mai sunt în vigoare în cadrul sistemului contabil actual din Spania. Ca urmare a Legii nr. 16/2007 din 4 iulie 2007 de reformare și adaptare a dreptului comercial în domeniul contabilității în scopul armonizării contabile internaționale în temeiul legislației UE, precum și a Decretului regal nr. 1514/2007 din 16 noiembrie 2007 privind planul general de contabilitate, din punct de vedere contabil nu mai este permisă nici amortizarea fondului comercial, nici a fondului comercial financiar. Aceste modificări ale legislației contabile spaniole sunt în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (68). Prin urmare, în lumina acestor considerente, măsura în cauză reprezintă o abatere de la normele contabile obișnuite aplicabile în Spania.

| (98) | Având în vedere aceste aspecte, datorită naturii fiscale a măsurii în cauză, existența unei excepții trebuie evaluată în raport cu sistemul fiscal de referință, și nu doar în mod contabil. În acest context, Comisia subliniază că sistemul fiscal spaniol nu a permis niciodată amortizarea fondului comercial financiar, cu excepția dispozițiilor articolului 12 alineatul (5) din TRLIS. În special, pentru tranzacțiile naționale nu este posibilă o astfel de amortizare. Acest fapt este dovedit de următorii factori: |
| --- | --- |

(98)

Având în vedere aceste aspecte, datorită naturii fiscale a măsurii în cauză, existența unei excepții trebuie evaluată în raport cu sistemul fiscal de referință, și nu doar în mod contabil. În acest context, Comisia subliniază că sistemul fiscal spaniol nu a permis niciodată amortizarea fondului comercial financiar, cu excepția dispozițiilor articolului 12 alineatul (5) din TRLIS. În special, pentru tranzacțiile naționale nu este posibilă o astfel de amortizare. Acest fapt este dovedit de următorii factori:

| (99) | În scopuri fiscale spaniole, fondul comercial poate fi înregistrat contabil numai separat în urma unei combinări de întreprinderi (69), care se materializează fie în cazul achiziției sau cesionării activelor care constituie o activitate comercială independentă, fie în urma unei combinări legale de întreprinderi. În astfel de situații, fondul comercial se produce ca diferența contabilă dintre costul de achiziție și valoarea pe piață a activelor care constituie activitatea comercială achiziționată sau deținută de întreprinderea combinată. În cazul în care achiziția activității comerciale a unei întreprinderi se efectuează prin intermediul achiziționării acțiunilor acesteia, ca în cazul măsurii de față, fondul comercial poate surveni numai dacă întreprinderea receptoare realizează ulterior o combinare cu întreprinderea achiziționată, asupra căreia va deține controlul. |
| --- | --- |

(99)

În scopuri fiscale spaniole, fondul comercial poate fi înregistrat contabil numai separat în urma unei combinări de întreprinderi (69), care se materializează fie în cazul achiziției sau cesionării activelor care constituie o activitate comercială independentă, fie în urma unei combinări legale de întreprinderi. În astfel de situații, fondul comercial se produce ca diferența contabilă dintre costul de achiziție și valoarea pe piață a activelor care constituie activitatea comercială achiziționată sau deținută de întreprinderea combinată. În cazul în care achiziția activității comerciale a unei întreprinderi se efectuează prin intermediul achiziționării acțiunilor acesteia, ca în cazul măsurii de față, fondul comercial poate surveni numai dacă întreprinderea receptoare realizează ulterior o combinare cu întreprinderea achiziționată, asupra căreia va deține controlul.

| (100) | Cu toate acestea, în cadrul măsurii în cauză, nu este necesar nici controlul, nici combinarea celor două activități comerciale. Este suficientă simpla achiziționare a unui titlu de participare de minim 5 % într-o întreprindere străină. Prin urmare, permiterea faptului ca fondul comercial financiar, care este fondul comercial care ar fi fost înregistrat contabil dacă întreprinderile ar fi realizat o combinare, să figureze separat – chiar fără a exista o combinare de întreprinderi – constituie o derogare de la sistemul de referință. Trebuie subliniat că derogarea nu se datorează duratei perioadei în care este amortizat fondul comercial financiar în raport cu perioada care se aplică fondului comercial tradițional (70), ci tratamentului diferit de care se bucură tranzacțiile naționale și transfrontaliere. Măsura în cauză nu poate fi considerată o normă contabilă generală nouă de sine stătătoare deoarece nu este permisă amortizarea fondului comercial care decurge din achiziționarea de titluri de participare naționale. Având în vedere aceste considerente, Comisia concluzionează că măsura în cauză reprezintă o derogare de la sistemul de referință. După cum se va demonstra în considerentele 128-138, Comisia consideră că nici autoritățile spaniole, nici cele treizeci de părți interesate nu au înaintat argumente suficient de convingătoare pentru a modifica această concluzie. |
| --- | --- |

(100)

Cu toate acestea, în cadrul măsurii în cauză, nu este necesar nici controlul, nici combinarea celor două activități comerciale. Este suficientă simpla achiziționare a unui titlu de participare de minim 5 % într-o întreprindere străină. Prin urmare, permiterea faptului ca fondul comercial financiar, care este fondul comercial care ar fi fost înregistrat contabil dacă întreprinderile ar fi realizat o combinare, să figureze separat – chiar fără a exista o combinare de întreprinderi – constituie o derogare de la sistemul de referință. Trebuie subliniat că derogarea nu se datorează duratei perioadei în care este amortizat fondul comercial financiar în raport cu perioada care se aplică fondului comercial tradițional (70), ci tratamentului diferit de care se bucură tranzacțiile naționale și transfrontaliere. Măsura în cauză nu poate fi considerată o normă contabilă generală nouă de sine stătătoare deoarece nu este permisă amortizarea fondului comercial care decurge din achiziționarea de titluri de participare naționale. Având în vedere aceste considerente, Comisia concluzionează că măsura în cauză reprezintă o derogare de la sistemul de referință. După cum se va demonstra în considerentele 128-138, Comisia consideră că nici autoritățile spaniole, nici cele treizeci de părți interesate nu au înaintat argumente suficient de convingătoare pentru a modifica această concluzie.

A.1.3.   Existența unui avantaj

| (101) | În temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS, o parte din fondul comercial financiar care decurge din achiziționarea de titluri de participare în întreprinderi străine poate fi dedus din baza de impozitare prin derogare de la sistemul de referință. Prin urmare, prin reducerea sarcinii fiscale a beneficiarului, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS le oferă un avantaj economic. Acesta este sub forma unei reduceri a impozitului la care ar fi supuse întreprinderile în cauză. Reducerea este proporțională cu diferența dintre prețul de achiziție plătit și valoarea de pe piață a activelor subiacente înregistrate contabil ale titlurilor de participare achiziționate. |
| --- | --- |

(101)

În temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS, o parte din fondul comercial financiar care decurge din achiziționarea de titluri de participare în întreprinderi străine poate fi dedus din baza de impozitare prin derogare de la sistemul de referință. Prin urmare, prin reducerea sarcinii fiscale a beneficiarului, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS le oferă un avantaj economic. Acesta este sub forma unei reduceri a impozitului la care ar fi supuse întreprinderile în cauză. Reducerea este proporțională cu diferența dintre prețul de achiziție plătit și valoarea de pe piață a activelor subiacente înregistrate contabil ale titlurilor de participare achiziționate.

| (102) | Valoarea precisă a avantajului în ceea ce privește prețul de achiziție plătit corespunde cu valoarea netă actualizată a reducerii sarcinii fiscale oferite de amortizare, care este deductibilă pe parcursul perioadei de amortizare în urma achiziției. Prin urmare, aceasta este condiționată de rata de impozitare a întreprinderii în anii corespunzători și de rata aplicabilă a dobânzii actualizate. |
| --- | --- |

(102)

Valoarea precisă a avantajului în ceea ce privește prețul de achiziție plătit corespunde cu valoarea netă actualizată a reducerii sarcinii fiscale oferite de amortizare, care este deductibilă pe parcursul perioadei de amortizare în urma achiziției. Prin urmare, aceasta este condiționată de rata de impozitare a întreprinderii în anii corespunzători și de rata aplicabilă a dobânzii actualizate.

| (103) | În cazul în care titlurile de participare achiziționate sunt revândute, o parte din avantaj ar fi recuperat prin intermediul impozitului pe câștigul din capital. Într-adevăr, permițând amortizarea fondului comercial financiar, în cazul în care titlul de participare străin în cauză este revândut, suma dedusă ar conduce la majorarea câștigului din capital perceput în momentul vânzării. Cu toate acestea, în cazul acestor circumstanțe nesigure, avantajul nu ar dispărea în totalitate, întrucât impozitarea într-o etapă ulterioară nu ține cont de costul de lichiditate. Astfel cum subliniază în mod îndreptățit cele două părți, din punct de vedere economic, valoarea avantajului este cel puțin similară cu cea a unei linii de credit fără dobândă care permite până la douăzeci de retrageri anuale ale celei de-a douăzecea părți din fondul comercial financiar atât timp cât titlurile de participare sunt înscrise în registrele contabile ale contribuabilului. |
| --- | --- |

(103)

În cazul în care titlurile de participare achiziționate sunt revândute, o parte din avantaj ar fi recuperat prin intermediul impozitului pe câștigul din capital. Într-adevăr, permițând amortizarea fondului comercial financiar, în cazul în care titlul de participare străin în cauză este revândut, suma dedusă ar conduce la majorarea câștigului din capital perceput în momentul vânzării. Cu toate acestea, în cazul acestor circumstanțe nesigure, avantajul nu ar dispărea în totalitate, întrucât impozitarea într-o etapă ulterioară nu ține cont de costul de lichiditate. Astfel cum subliniază în mod îndreptățit cele două părți, din punct de vedere economic, valoarea avantajului este cel puțin similară cu cea a unei linii de credit fără dobândă care permite până la douăzeci de retrageri anuale ale celei de-a douăzecea părți din fondul comercial financiar atât timp cât titlurile de participare sunt înscrise în registrele contabile ale contribuabilului.

| (104) | Luând un exemplu ipotetic, deja menționat de Comisie în decizia de inițiere, un titlu de participare achiziționat în 2002 ar genera un avantaj care corespunde cu 20,6 % din valoarea fondului comercial financiar, dacă se presupune o rată actualizată a dobânzii de 5 % (71) și având în vedere structura existentă a ratelor impozitelor pentru societățile comerciale până în anul 2022 în conformitate cu dispozițiile actuale ale Legii nr. 35/2006 (72). Părțile terțe nu au contestat aceste cifre. În cazul revânzării titlurilor de participare achiziționate, avantajul ar corespunde dobânzii care ar fi fost percepute contribuabilului pentru o linie de credit cu caracteristicile descrise în considerentul anterior. |
| --- | --- |

(104)

Luând un exemplu ipotetic, deja menționat de Comisie în decizia de inițiere, un titlu de participare achiziționat în 2002 ar genera un avantaj care corespunde cu 20,6 % din valoarea fondului comercial financiar, dacă se presupune o rată actualizată a dobânzii de 5 % (71) și având în vedere structura existentă a ratelor impozitelor pentru societățile comerciale până în anul 2022 în conformitate cu dispozițiile actuale ale Legii nr. 35/2006 (72). Părțile terțe nu au contestat aceste cifre. În cazul revânzării titlurilor de participare achiziționate, avantajul ar corespunde dobânzii care ar fi fost percepute contribuabilului pentru o linie de credit cu caracteristicile descrise în considerentul anterior.

| (105) | În cele din urmă, Comisia nu poate accepta opiniile autorităților spaniole și ale celor treizeci de părți interesate potrivit cărora beneficiarul final al măsurii în cauză ar fi vânzătorul titlului de participare străin deoarece ar primi un preț mai ridicat. În primul rând, nu există un mecanism care să garanteze că avantajul este transferat pe deplin vânzătorului. În al doilea rând, prețul de achiziție provine dintr-o serie de elemente diferite, nu numai din măsura în cauză. În al treilea rând, în situația ipotetică a transferării unui avantaj economic către vânzător, ca urmare a măsurii în cauză cumpărătorul își va majora prețul de achiziție, ceea ce are o importanță fundamentală în cazul unei tranzacții competitive de achiziționare. |
| --- | --- |

(105)

În cele din urmă, Comisia nu poate accepta opiniile autorităților spaniole și ale celor treizeci de părți interesate potrivit cărora beneficiarul final al măsurii în cauză ar fi vânzătorul titlului de participare străin deoarece ar primi un preț mai ridicat. În primul rând, nu există un mecanism care să garanteze că avantajul este transferat pe deplin vânzătorului. În al doilea rând, prețul de achiziție provine dintr-o serie de elemente diferite, nu numai din măsura în cauză. În al treilea rând, în situația ipotetică a transferării unui avantaj economic către vânzător, ca urmare a măsurii în cauză cumpărătorul își va majora prețul de achiziție, ceea ce are o importanță fundamentală în cazul unei tranzacții competitive de achiziționare.

| (106) | Prin urmare, Comisia este nevoită să concluzioneze că, în orice caz, măsura în cauză oferă un avantaj în momentul achiziționării de titluri de participare străine. |
| --- | --- |

(106)

Prin urmare, Comisia este nevoită să concluzioneze că, în orice caz, măsura în cauză oferă un avantaj în momentul achiziționării de titluri de participare străine.

A.1.4.   Justificarea măsurii prin logica sistemului fiscal spaniol

| (107) | Comisia consideră că, în temeiul jurisprudenței consacrate a Curții (73), măsurile de introducere a unei diferențieri între întreprinderi nu constituie ajutor de stat atunci când diferențierea respectivă provine din natura structurii globale a sistemului de taxe din care fac parte. Această justificare bazată pe natura sau structura globală a sistemului fiscal reflectă consecvența unei anumite măsuri fiscale cu logica internă a sistemului fiscal în general. |
| --- | --- |

(107)

Comisia consideră că, în temeiul jurisprudenței consacrate a Curții (73), măsurile de introducere a unei diferențieri între întreprinderi nu constituie ajutor de stat atunci când diferențierea respectivă provine din natura structurii globale a sistemului de taxe din care fac parte. Această justificare bazată pe natura sau structura globală a sistemului fiscal reflectă consecvența unei anumite măsuri fiscale cu logica internă a sistemului fiscal în general.

| (108) | În această privință, Comisia consideră, în primul rând, că autoritățile spaniole nu au dovedit că efectul măsurii în cauză ar fi eliminarea dublei impozitări. De fapt, schema nu stabilește nicio condiție care să dovedească faptul că vânzătorul a fost impozitat în mod efectiv pentru câștigul obținut din transferul titlului de participare, chiar dacă o astfel de condiție este impusă pentru amortizarea fondului comercial care survine în urma unei combinări de întreprinderi (74). Trebuie subliniat că, deși autoritățile spaniole pretind că nu au competența de a exercita control asupra unui vânzător străin care desfășoară operațiuni în străinătate, Comisia observă că această condiție este necesară pentru aplicarea altor dispoziții fiscale spaniole (75), dar nu pentru măsura în cauză. |
| --- | --- |

(108)

În această privință, Comisia consideră, în primul rând, că autoritățile spaniole nu au dovedit că efectul măsurii în cauză ar fi eliminarea dublei impozitări. De fapt, schema nu stabilește nicio condiție care să dovedească faptul că vânzătorul a fost impozitat în mod efectiv pentru câștigul obținut din transferul titlului de participare, chiar dacă o astfel de condiție este impusă pentru amortizarea fondului comercial care survine în urma unei combinări de întreprinderi (74). Trebuie subliniat că, deși autoritățile spaniole pretind că nu au competența de a exercita control asupra unui vânzător străin care desfășoară operațiuni în străinătate, Comisia observă că această condiție este necesară pentru aplicarea altor dispoziții fiscale spaniole (75), dar nu pentru măsura în cauză.

| (109) | În al doilea rând, măsura contestată nu constituie un mecanism de evitare a dublei impozitări a dividendelor viitoare care ar fi impozitate la realizarea de profituri viitoare și nu ar trebui impozitate de două ori atunci când sunt repartizate întreprinderii care deține un titlu de participare semnificativ pentru a cărei achiziție a fost plătit fondul comercial financiar. De fapt, măsura contestată nu creează nicio legătură între dividendele primite și deducerea de care se bucură întreprinderea ca urmare a măsurii. Dimpotrivă, dividendele primite dintr-un titlu de participare semnificativ beneficiază deja atât de scutirea prevăzută la articolul 21 din TRLIS, cât și de neutralitatea impozitării directe prevăzute la articolul 32 din TRLIS pentru a evita dubla impozitare la nivel internațional. În această privință, amortizarea fondului comercial financiar produce un avantaj suplimentar în ceea ce privește achiziționarea de titluri de participare semnificative în întreprinderile străine. |
| --- | --- |

(109)

În al doilea rând, măsura contestată nu constituie un mecanism de evitare a dublei impozitări a dividendelor viitoare care ar fi impozitate la realizarea de profituri viitoare și nu ar trebui impozitate de două ori atunci când sunt repartizate întreprinderii care deține un titlu de participare semnificativ pentru a cărei achiziție a fost plătit fondul comercial financiar. De fapt, măsura contestată nu creează nicio legătură între dividendele primite și deducerea de care se bucură întreprinderea ca urmare a măsurii. Dimpotrivă, dividendele primite dintr-un titlu de participare semnificativ beneficiază deja atât de scutirea prevăzută la articolul 21 din TRLIS, cât și de neutralitatea impozitării directe prevăzute la articolul 32 din TRLIS pentru a evita dubla impozitare la nivel internațional. În această privință, amortizarea fondului comercial financiar produce un avantaj suplimentar în ceea ce privește achiziționarea de titluri de participare semnificative în întreprinderile străine.

| (110) | În al treilea rând, autoritățile spaniole nu au dovedit că măsura în cauză ar constitui o prelungire a normelor privind deprecierea, care presupun că există o dovadă obiectivă a pierderilor, bazată pe o calculare detaliată și obiectivă care nu este impusă de măsura în cauză. Dimpotrivă, articolul 12 alineatul (3) din TRLIS permite deduceri parțiale pentru deprecierea participațiilor în entități naționale și străine care nu sunt cotate pe o piață secundară pentru deprecierile care se produc de la începutul până la sfârșitul exercițiului fiscal. Măsura în cauză care, pentru beneficiari, este compatibilă cu articolul 12 alineatul (3) din TRLIS (76), prevede deduceri suplimentare peste nivelul scăderii valorii contabile teoretice aferente deprecierii. |
| --- | --- |

(110)

În al treilea rând, autoritățile spaniole nu au dovedit că măsura în cauză ar constitui o prelungire a normelor privind deprecierea, care presupun că există o dovadă obiectivă a pierderilor, bazată pe o calculare detaliată și obiectivă care nu este impusă de măsura în cauză. Dimpotrivă, articolul 12 alineatul (3) din TRLIS permite deduceri parțiale pentru deprecierea participațiilor în entități naționale și străine care nu sunt cotate pe o piață secundară pentru deprecierile care se produc de la începutul până la sfârșitul exercițiului fiscal. Măsura în cauză care, pentru beneficiari, este compatibilă cu articolul 12 alineatul (3) din TRLIS (76), prevede deduceri suplimentare peste nivelul scăderii valorii contabile teoretice aferente deprecierii.

| (111) | În al patrulea rând, Comisia observă că fondul comercial financiar care decurge din achiziționarea titlurilor de participare spaniole nu poate fi amortizat, în timp ce fondul comercial financiar al întreprinderilor străine poate fi amortizat în anumite condiții. Tratamentul fiscal diferit al fondului comercial financiar al întreprinderilor străine față de cele naționale reprezintă o diferențiere introdusă de măsura în cauză care nu este nici necesară, nici proporționată în ceea ce privește logica sistemului fiscal. De fapt, Comisia consideră că este disproporționat ca schema în cauză să impună o impozitare nominală și efectivă considerabil diferită pentru întreprinderi în situații comparabile doar pentru că unele dintre acestea efectuează investiții în străinătate. |
| --- | --- |

(111)

În al patrulea rând, Comisia observă că fondul comercial financiar care decurge din achiziționarea titlurilor de participare spaniole nu poate fi amortizat, în timp ce fondul comercial financiar al întreprinderilor străine poate fi amortizat în anumite condiții. Tratamentul fiscal diferit al fondului comercial financiar al întreprinderilor străine față de cele naționale reprezintă o diferențiere introdusă de măsura în cauză care nu este nici necesară, nici proporționată în ceea ce privește logica sistemului fiscal. De fapt, Comisia consideră că este disproporționat ca schema în cauză să impună o impozitare nominală și efectivă considerabil diferită pentru întreprinderi în situații comparabile doar pentru că unele dintre acestea efectuează investiții în străinătate.

| (112) | În cele din urmă, autoritățile spaniole susțin, de asemenea, că măsura în cauză este justificată de principiul neutralității care trebuie aplicat în contextul impozitării societăților comerciale (77). Într-adevăr, expunerea de motive din Legea privind impozitul pe profit (78) în vigoare în momentul introducerii măsurii în cauză a făcut clară trimiterea la acest principiu. În această privință, Comisia subliniază că „principiul competitivității” (79) invocat de autoritățile spaniole, care se referă în mod explicit la „o creștere a exporturilor”, stimulează, de asemenea, această reformă. În acest context, trebuie reamintit că, în conformitate cu deciziile anterioare ale Comisiei (80), este disproporționat să se acorde o impozitare efectivă diferită întreprinderilor aflate în situații comparabile doar pentru că desfășoară activități de export sau efectuează investiții în străinătate. În plus, Comisia reamintește că, în conformitate cu afirmația Curții, (81)„... în timp ce principiile tratamentului fiscal egal și sarcinii fiscale egale stau, fără îndoială, la baza sistemului fiscal spaniol, acestea nu le impun contribuabililor în situații diferite să primească același tratament...”. |
| --- | --- |

(112)

În cele din urmă, autoritățile spaniole susțin, de asemenea, că măsura în cauză este justificată de principiul neutralității care trebuie aplicat în contextul impozitării societăților comerciale (77). Într-adevăr, expunerea de motive din Legea privind impozitul pe profit (78) în vigoare în momentul introducerii măsurii în cauză a făcut clară trimiterea la acest principiu. În această privință, Comisia subliniază că „principiul competitivității” (79) invocat de autoritățile spaniole, care se referă în mod explicit la „o creștere a exporturilor”, stimulează, de asemenea, această reformă. În acest context, trebuie reamintit că, în conformitate cu deciziile anterioare ale Comisiei (80), este disproporționat să se acorde o impozitare efectivă diferită întreprinderilor aflate în situații comparabile doar pentru că desfășoară activități de export sau efectuează investiții în străinătate. În plus, Comisia reamintește că, în conformitate cu afirmația Curții, (81)„... în timp ce principiile tratamentului fiscal egal și sarcinii fiscale egale stau, fără îndoială, la baza sistemului fiscal spaniol, acestea nu le impun contribuabililor în situații diferite să primească același tratament...”.

| (113) | În lumina celor menționate anterior, Comisia consideră că principiul neutralității nu poate justifica măsura în cauză. Într-adevăr, astfel cum subliniază și cele două părți, faptul că achiziționarea unui titlu minoritar de participare de 5 % beneficiază de măsura în cauză denotă că aceasta ar cuprinde anumite situații care nu prezintă similarități reale. Astfel, se poate afirma că, în cadrul sistemului de referință, situațiile diferite de fapt și de drept sunt tratate în mod identic. Prin urmare, Comisia consideră că principiul neutralității nu poate fi invocat pentru a justifica măsura în cauză. |
| --- | --- |

(113)

În lumina celor menționate anterior, Comisia consideră că principiul neutralității nu poate justifica măsura în cauză. Într-adevăr, astfel cum subliniază și cele două părți, faptul că achiziționarea unui titlu minoritar de participare de 5 % beneficiază de măsura în cauză denotă că aceasta ar cuprinde anumite situații care nu prezintă similarități reale. Astfel, se poate afirma că, în cadrul sistemului de referință, situațiile diferite de fapt și de drept sunt tratate în mod identic. Prin urmare, Comisia consideră că principiul neutralității nu poate fi invocat pentru a justifica măsura în cauză.

| (114) | În lumina considerentelor 107 și 113, Comisia concluzionează că avantajul selectiv al schemei fiscale în cauză nu este justificat de natura sistemului fiscal. Prin urmare, trebuie să se considere că măsura contestată include un element discriminatoriu, sub forma unei limitări privind țara în care se desfășoară tranzacția care beneficiază de avantajul fiscal (82) – iar această discriminare nu este justificată de logica sistemului fiscal spaniol. |
| --- | --- |

(114)

În lumina considerentelor 107 și 113, Comisia concluzionează că avantajul selectiv al schemei fiscale în cauză nu este justificat de natura sistemului fiscal. Prin urmare, trebuie să se considere că măsura contestată include un element discriminatoriu, sub forma unei limitări privind țara în care se desfășoară tranzacția care beneficiază de avantajul fiscal (82) – iar această discriminare nu este justificată de logica sistemului fiscal spaniol.

A.2.   Raționament suplimentar: analiza măsurii în cauză în temeiul unui sistem de referință care constă în tratamentul fondului comercial în tranzacții cu țări terțe

| (115) | Autoritățile spaniole au explicat că obiectivul măsurii în cauză este evitarea unei diferențe de tratament fiscal între, pe de o parte, o achiziție urmată imediat de o combinare de întreprinderi și, pe de altă parte, o achiziție de acțiuni fără o combinare de întreprinderi. Pe această bază, domeniul de aplicare a schemei contestate s-ar limita la achiziționarea de titluri de participare semnificative într-o întreprindere care nu are sediul în Spania deoarece anumite obstacole ar îngreuna mai mult realizarea unei combinări de întreprinderi transfrontaliere decât în cazul uneia locale (83). Ca urmare a acestor bariere, contribuabilii spanioli care investesc în străinătate s-ar situa, de fapt și de drept, într-o situație diferită față de cei care investesc în Spania. Într-adevăr, autoritățile spaniole susțin că (84): „Pe scurt, simpla natură diferențiată a anumitor măsuri fiscale nu presupune neapărat că acestea reprezintă ajutor de stat, întrucât aceste măsuri trebuie, de asemenea, să fie examinate pentru a stabili dacă sunt necesare sau funcționale în ceea ce privește eficiența sistemului fiscal, în conformitate cu Comunicarea Comisiei. Prin urmare, sistemul fiscal spaniol prevede scheme fiscale diferite pentru situații diferite la nivel obiectiv, ca în cazul achizițiilor de titluri de participare în întreprinderile străine spre deosebire de achizițiile în întreprinderile spaniole (este imposibilă efectuarea de operațiuni de fuziune sau de gestionare a riscului etc.) în vederea obținerii neutralității fiscale impuse de legislația spaniolă internă și de legislația comunitară însăși, și asigurând consecvența și eficiența logicii sistemului fiscal spaniol”. |
| --- | --- |

(115)

Autoritățile spaniole au explicat că obiectivul măsurii în cauză este evitarea unei diferențe de tratament fiscal între, pe de o parte, o achiziție urmată imediat de o combinare de întreprinderi și, pe de altă parte, o achiziție de acțiuni fără o combinare de întreprinderi. Pe această bază, domeniul de aplicare a schemei contestate s-ar limita la achiziționarea de titluri de participare semnificative într-o întreprindere care nu are sediul în Spania deoarece anumite obstacole ar îngreuna mai mult realizarea unei combinări de întreprinderi transfrontaliere decât în cazul uneia locale (83). Ca urmare a acestor bariere, contribuabilii spanioli care investesc în străinătate s-ar situa, de fapt și de drept, într-o situație diferită față de cei care investesc în Spania. Într-adevăr, autoritățile spaniole susțin că (84): „Pe scurt, simpla natură diferențiată a anumitor măsuri fiscale nu presupune neapărat că acestea reprezintă ajutor de stat, întrucât aceste măsuri trebuie, de asemenea, să fie examinate pentru a stabili dacă sunt necesare sau funcționale în ceea ce privește eficiența sistemului fiscal, în conformitate cu Comunicarea Comisiei. Prin urmare, sistemul fiscal spaniol prevede scheme fiscale diferite pentru situații diferite la nivel obiectiv, ca în cazul achizițiilor de titluri de participare în întreprinderile străine spre deosebire de achizițiile în întreprinderile spaniole (este imposibilă efectuarea de operațiuni de fuziune sau de gestionare a riscului etc.) în vederea obținerii neutralității fiscale impuse de legislația spaniolă internă și de legislația comunitară însăși, și asigurând consecvența și eficiența logicii sistemului fiscal spaniol”.

| (116) | Potrivit autorităților spaniole, oferirea unui anumit tratament fiscal achizițiilor de titluri de participare transfrontaliere ar fi necesară pentru a asigura neutralitatea sistemului fiscal spaniol și pentru a evita tratarea mai favorabilă a achizițiilor de titluri de participare spaniole. Pin urmare, potrivit autorităților spaniole și celor treizeci de părți interesate, cadrul corect de referință pentru evaluarea măsurii în cauză ar fi tratamentul fiscal al fondului comercial pentru achizițiile străine. |
| --- | --- |

(116)

Potrivit autorităților spaniole, oferirea unui anumit tratament fiscal achizițiilor de titluri de participare transfrontaliere ar fi necesară pentru a asigura neutralitatea sistemului fiscal spaniol și pentru a evita tratarea mai favorabilă a achizițiilor de titluri de participare spaniole. Pin urmare, potrivit autorităților spaniole și celor treizeci de părți interesate, cadrul corect de referință pentru evaluarea măsurii în cauză ar fi tratamentul fiscal al fondului comercial pentru achizițiile străine.

| (117) | Deși Comisia consideră că în cadrul actualei proceduri, autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate nu au furnizat dovezi suficiente care să justifice tratamentul fiscal diferit al tranzacțiilor de achiziționare de titluri de participare spaniole și al celor dintre întreprinderile cu sediul în cadrul Comunității (după cum se descrie în considerentele 92-96), Comisia nu poate exclude complet a priori această diferențiere în ceea ce privește tranzacțiile care implică țări terțe. Într-adevăr, în afara Comunității, barierele juridice în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi pot persista, ceea ce ar încadra tranzacțiile transfrontaliere într-o situație de fapt și de drept diferită de tranzacțiile intracomunitare. Ca urmare, achizițiile extracomunitare care ar fi putut conduce la amortizarea fiscală a fondului comercial – ca în cazul unui titlu de participare majoritar – pot fi excluse de la a beneficia de acest avantaj fiscal deoarece efectuarea de combinări de întreprinderi este imposibilă. Amortizarea fondului comercial financiar pentru aceste tranzacții, care nu intră sub incidența cadrului de fapt și de drept comunitar, poate fi necesară pentru a asigura neutralitatea fiscală. |
| --- | --- |

(117)

Deși Comisia consideră că în cadrul actualei proceduri, autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate nu au furnizat dovezi suficiente care să justifice tratamentul fiscal diferit al tranzacțiilor de achiziționare de titluri de participare spaniole și al celor dintre întreprinderile cu sediul în cadrul Comunității (după cum se descrie în considerentele 92-96), Comisia nu poate exclude complet a priori această diferențiere în ceea ce privește tranzacțiile care implică țări terțe. Într-adevăr, în afara Comunității, barierele juridice în calea combinărilor transfrontaliere de întreprinderi pot persista, ceea ce ar încadra tranzacțiile transfrontaliere într-o situație de fapt și de drept diferită de tranzacțiile intracomunitare. Ca urmare, achizițiile extracomunitare care ar fi putut conduce la amortizarea fiscală a fondului comercial – ca în cazul unui titlu de participare majoritar – pot fi excluse de la a beneficia de acest avantaj fiscal deoarece efectuarea de combinări de întreprinderi este imposibilă. Amortizarea fondului comercial financiar pentru aceste tranzacții, care nu intră sub incidența cadrului de fapt și de drept comunitar, poate fi necesară pentru a asigura neutralitatea fiscală.

| (118) | Conform măsurii actuale în cauză, aceasta permite amortizarea fiscală a fondului comercial financiar care survine separat, inclusiv în cazuri în care beneficiarul achiziționează un titlu de participare de 5 % și, prin urmare, măsura în cauză ar putea constitui o derogare de la sistemul de referință, chiar dacă aceasta ar fi definită ca în considerentul 117. |
| --- | --- |

(118)

Conform măsurii actuale în cauză, aceasta permite amortizarea fiscală a fondului comercial financiar care survine separat, inclusiv în cazuri în care beneficiarul achiziționează un titlu de participare de 5 % și, prin urmare, măsura în cauză ar putea constitui o derogare de la sistemul de referință, chiar dacă aceasta ar fi definită ca în considerentul 117.

| (119) | În acest context, Comisia menține procedura, astfel cum este inițiată prin decizia de inițiere din 10 octombrie 2007, deschisă pentru achiziții extracomunitare în lumina noilor elemente pe care autoritățile spaniole s-au angajat să le furnizeze în ceea ce privește obstacolele în calea fuziunilor transfrontaliere extracomunitare. Procedura, astfel cum a fost deschisă la 10 octombrie 2007, este, prin urmare, încă în vigoare pentru achizițiile extracomunitare. |
| --- | --- |

(119)

În acest context, Comisia menține procedura, astfel cum este inițiată prin decizia de inițiere din 10 octombrie 2007, deschisă pentru achiziții extracomunitare în lumina noilor elemente pe care autoritățile spaniole s-au angajat să le furnizeze în ceea ce privește obstacolele în calea fuziunilor transfrontaliere extracomunitare. Procedura, astfel cum a fost deschisă la 10 octombrie 2007, este, prin urmare, încă în vigoare pentru achizițiile extracomunitare.

B.   Prezența resurselor de stat

| (120) | Măsura presupune utilizarea resurselor de stat, întrucât cuprinde renunțarea la venituri fiscale pentru suma care corespunde obligației fiscale reduse a întreprinderilor impozabile în Spania care achiziționează un titlu de participare semnificativ în întreprinderi străine, pentru o perioadă de minim 20 de ani de la achiziție. |
| --- | --- |

(120)

Măsura presupune utilizarea resurselor de stat, întrucât cuprinde renunțarea la venituri fiscale pentru suma care corespunde obligației fiscale reduse a întreprinderilor impozabile în Spania care achiziționează un titlu de participare semnificativ în întreprinderi străine, pentru o perioadă de minim 20 de ani de la achiziție.

| (121) | Renunțarea la veniturile fiscale reduce taxele care sunt incluse în mod obișnuit în bugetul unei întreprinderi și care, prin urmare, fără a reprezenta subvenții propriu-zise, sunt asemănătoare în ceea ce privește caracteristicile și au același efect. În același mod, o măsură care permite anumitor întreprinderi să beneficieze de o reducere a impozitului sau să amâne plata impozitului datorat în mod obișnuit conduce la ajutor de stat. Din punct de vedere bugetar și în conformitate cu jurisprudența Curții (85) și cu comunicarea Comisiei (86), măsura în cauză conduce la o pierdere a veniturilor fiscale pentru stat, ca urmare a reducerii bazei de impozitare, care este echivalentă cu utilizarea resurselor de stat. |
| --- | --- |

(121)

Renunțarea la veniturile fiscale reduce taxele care sunt incluse în mod obișnuit în bugetul unei întreprinderi și care, prin urmare, fără a reprezenta subvenții propriu-zise, sunt asemănătoare în ceea ce privește caracteristicile și au același efect. În același mod, o măsură care permite anumitor întreprinderi să beneficieze de o reducere a impozitului sau să amâne plata impozitului datorat în mod obișnuit conduce la ajutor de stat. Din punct de vedere bugetar și în conformitate cu jurisprudența Curții (85) și cu comunicarea Comisiei (86), măsura în cauză conduce la o pierdere a veniturilor fiscale pentru stat, ca urmare a reducerii bazei de impozitare, care este echivalentă cu utilizarea resurselor de stat.

| (122) | Din aceste motive, Comisia consideră că măsura în cauză presupune utilizarea resurselor de stat. |
| --- | --- |

(122)

Din aceste motive, Comisia consideră că măsura în cauză presupune utilizarea resurselor de stat.

C.   Denaturarea concurenței și a schimburilor comerciale între statele membre

| (123) | Conform jurisprudenței Curții (87), „[...] în scopul clasificării unei măsuri naționale ca ajutor de stat interzis, nu este necesar să se demonstreze impactul real al ajutoarelor asupra schimburilor comerciale dintre statele membre și o denaturare efectivă a concurenței, ci numai să se analizeze dacă aceste ajutoare sunt susceptibile să afecteze schimburile și să denatureze concurența. În special, atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în schimburile intracomunitare, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind influențate de ajutor [...]. De asemenea, nu este necesar ca întreprinderile beneficiare să participe ele însele la schimburile intracomunitare. Atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, activitatea internă poate fi menținută sau majorată, cu consecința că șansele întreprinderilor stabilite în alte state membre de a pătrunde pe piața acestui stat membru sunt diminuate. În plus, consolidarea unei întreprinderi care nu participase până în acel moment la schimburi comerciale intracomunitare o poate pune într-o situație care îi permite să pătrundă pe piața unui alt stat membru”. În plus, în temeiul jurisprudenței consacrate a Curții (88), pentru ca o măsură să denatureze concurența, este suficient ca beneficiarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței. Comisia consideră că condițiile prevăzute de jurisprudență sunt îndeplinite din următoarele motive: |
| --- | --- |

(123)

Conform jurisprudenței Curții (87), „[...] în scopul clasificării unei măsuri naționale ca ajutor de stat interzis, nu este necesar să se demonstreze impactul real al ajutoarelor asupra schimburilor comerciale dintre statele membre și o denaturare efectivă a concurenței, ci numai să se analizeze dacă aceste ajutoare sunt susceptibile să afecteze schimburile și să denatureze concurența. În special, atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în schimburile intracomunitare, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind influențate de ajutor [...]. De asemenea, nu este necesar ca întreprinderile beneficiare să participe ele însele la schimburile intracomunitare. Atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, activitatea internă poate fi menținută sau majorată, cu consecința că șansele întreprinderilor stabilite în alte state membre de a pătrunde pe piața acestui stat membru sunt diminuate. În plus, consolidarea unei întreprinderi care nu participase până în acel moment la schimburi comerciale intracomunitare o poate pune într-o situație care îi permite să pătrundă pe piața unui alt stat membru”. În plus, în temeiul jurisprudenței consacrate a Curții (88), pentru ca o măsură să denatureze concurența, este suficient ca beneficiarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței. Comisia consideră că condițiile prevăzute de jurisprudență sunt îndeplinite din următoarele motive:

| (124) | În primul rând, măsura în cauză oferă un avantaj în privința finanțării și, prin urmare, consolidează poziția unității economice care poate fi formată de beneficiar și întreprinderea țintă. În această privință și în conformitate cu jurisprudența Curții (89), simplul fapt de a deține titluri de participare de control într-o întreprindere țintă și exercitarea controlului respectiv prin implicarea directă sau indirectă în gestionarea acesteia trebuie considerat ca fiind participarea la activitatea economică desfășurată de întreprinderea controlată. |
| --- | --- |

(124)

În primul rând, măsura în cauză oferă un avantaj în privința finanțării și, prin urmare, consolidează poziția unității economice care poate fi formată de beneficiar și întreprinderea țintă. În această privință și în conformitate cu jurisprudența Curții (89), simplul fapt de a deține titluri de participare de control într-o întreprindere țintă și exercitarea controlului respectiv prin implicarea directă sau indirectă în gestionarea acesteia trebuie considerat ca fiind participarea la activitatea economică desfășurată de întreprinderea controlată.

| (125) | În al doilea rând, măsura în cauză poate denatura concurența, cel mai evident în rândul concurenților europeni, oferind o reducere fiscală întreprinderilor spaniole care achiziționează un titlu de participare semnificativ în întreprinderi țintă. Această analiză este confirmată de faptul că mai multe întreprinderi s-au plâns sau au intervenit în urma deciziei de inițiere, pentru a susține că măsura în cauză a oferit un avantaj semnificativ, care a stimulat apetitul pentru fuziuni al întreprinderilor spaniole, mai ales în contextul licitațiilor. Aceste intervenții confirmă cel puțin că o serie de întreprinderi străine consideră că poziția lor pe piață este afectată de măsura în cauză, indiferent de corectitudinea observațiilor detaliate transmise în privința existenței ajutorului. |
| --- | --- |

(125)

În al doilea rând, măsura în cauză poate denatura concurența, cel mai evident în rândul concurenților europeni, oferind o reducere fiscală întreprinderilor spaniole care achiziționează un titlu de participare semnificativ în întreprinderi țintă. Această analiză este confirmată de faptul că mai multe întreprinderi s-au plâns sau au intervenit în urma deciziei de inițiere, pentru a susține că măsura în cauză a oferit un avantaj semnificativ, care a stimulat apetitul pentru fuziuni al întreprinderilor spaniole, mai ales în contextul licitațiilor. Aceste intervenții confirmă cel puțin că o serie de întreprinderi străine consideră că poziția lor pe piață este afectată de măsura în cauză, indiferent de corectitudinea observațiilor detaliate transmise în privința existenței ajutorului.

| (126) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura în cauză poate afecta schimburile comerciale dintre statele membre și poate denatura concurența, mai ales pe piața internă, prin îmbunătățirea potențială a condițiilor în care își desfășoară activitatea beneficiarii implicați direct în activități economice supuse impozitării în Spania. |
| --- | --- |

(126)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura în cauză poate afecta schimburile comerciale dintre statele membre și poate denatura concurența, mai ales pe piața internă, prin îmbunătățirea potențială a condițiilor în care își desfășoară activitatea beneficiarii implicați direct în activități economice supuse impozitării în Spania.

D.   Reacția Comisiei față de observațiile primite

| (127) | Înainte de a concluziona cu privire la clasificarea măsurii, Comisia consideră că este corespunzător să analizeze mai detaliat anumite argumente prezentate de autoritățile spaniole și de părțile terțe care nu au fost încă abordate în mod explicit sau implicit în secțiunile privind evaluarea schemei (considerentul 83 et seq). |
| --- | --- |

(127)

Înainte de a concluziona cu privire la clasificarea măsurii, Comisia consideră că este corespunzător să analizeze mai detaliat anumite argumente prezentate de autoritățile spaniole și de părțile terțe care nu au fost încă abordate în mod explicit sau implicit în secțiunile privind evaluarea schemei (considerentul 83 et seq).

D.1.   Reacții față de datele extrase din declarațiile fiscale din 2006 și față de observațiile privind hotărârea Curții de Justiție în cauza C-501/00

| (128) | În ceea ce privește datele extrase de autoritățile spaniole din declarațiile fiscale din 2006 pentru a demonstra că măsura în cauză nu este selectivă (90), Comisia subliniază lipsa generală de precizie a informațiilor transmise. În primul rând, datele prezintă repartizarea beneficiarilor pe categorii (activitate, cifră de afaceri), însă nu indică dacă beneficiarii respectivi reprezintă un procent scăzut sau ridicat din fiecare categorie vizată. În al doilea rând, deși statisticile bazate pe valoarea cifrei de afaceri a beneficiarilor ar putea constitui un indicator interesant pentru a demonstra că măsura în cauză se aplică tuturor întreprinderilor din Spania, trebuie subliniat că măsura în cauză este legată de achiziționarea de titluri de participare. Acest tip de investiție nu generează neapărat o cifră de afaceri semnificativă, ceea ce presupune, de exemplu, că societățile holding pot fi incluse ca IMM-uri în datele respective. Prin urmare, pentru ca informațiile să fie considerate relevante, ar fi necesar să se țină cont de indicatori suplimentari, cum ar fi cifrele totale din bilanț, precum și dacă beneficiarii își pot consolida baza de impozitare cu alți contribuabili spanioli. În al treilea rând, datele par a nu fi reprezentative și pentru că nu conțin nicio indicare a nivelului de titluri de participare achiziționate (titluri de participare majoritare sau numai minoritare) de beneficiari. În cele din urmă, datele primite nu oferă niciun indiciu pentru a putea stabili dacă sunt îndeplinite condițiile din Recomandarea din 2003 a Comisiei privind IMM-urile (91). Prin urmare, potrivit Comisiei, concluzia sa privind caracterul selectiv al măsurii de ajutor contestate din cauza caracteristicilor legislației în cauză nu a fost contestată de datele parțiale și nereprezentative furnizate de autoritățile spaniole. |
| --- | --- |

(128)

În ceea ce privește datele extrase de autoritățile spaniole din declarațiile fiscale din 2006 pentru a demonstra că măsura în cauză nu este selectivă (90), Comisia subliniază lipsa generală de precizie a informațiilor transmise. În primul rând, datele prezintă repartizarea beneficiarilor pe categorii (activitate, cifră de afaceri), însă nu indică dacă beneficiarii respectivi reprezintă un procent scăzut sau ridicat din fiecare categorie vizată. În al doilea rând, deși statisticile bazate pe valoarea cifrei de afaceri a beneficiarilor ar putea constitui un indicator interesant pentru a demonstra că măsura în cauză se aplică tuturor întreprinderilor din Spania, trebuie subliniat că măsura în cauză este legată de achiziționarea de titluri de participare. Acest tip de investiție nu generează neapărat o cifră de afaceri semnificativă, ceea ce presupune, de exemplu, că societățile holding pot fi incluse ca IMM-uri în datele respective. Prin urmare, pentru ca informațiile să fie considerate relevante, ar fi necesar să se țină cont de indicatori suplimentari, cum ar fi cifrele totale din bilanț, precum și dacă beneficiarii își pot consolida baza de impozitare cu alți contribuabili spanioli. În al treilea rând, datele par a nu fi reprezentative și pentru că nu conțin nicio indicare a nivelului de titluri de participare achiziționate (titluri de participare majoritare sau numai minoritare) de beneficiari. În cele din urmă, datele primite nu oferă niciun indiciu pentru a putea stabili dacă sunt îndeplinite condițiile din Recomandarea din 2003 a Comisiei privind IMM-urile (91). Prin urmare, potrivit Comisiei, concluzia sa privind caracterul selectiv al măsurii de ajutor contestate din cauza caracteristicilor legislației în cauză nu a fost contestată de datele parțiale și nereprezentative furnizate de autoritățile spaniole.

| (129) | Cu toate acestea, chiar dacă argumentele prezentate de autoritățile spaniole au fost completate de dovezi suplimentare, acest fapt nu ar înlătura natura selectivă a măsurii în cauză, întrucât numai unele întreprinderi beneficiază de măsură, în conformitate, de asemenea, cu hotărârea Curții de Justiție în cauza C-501/00 Spania/Comisia
   (92). Într-adevăr, în ceea ce privește clasificarea, de către autoritățile spaniole, a măsurii drept o măsură generală (93) deoarece este deschisă oricărei întreprinderi cu sediul în Spania, trebuie amintită această hotărâre a Curții. Cauza respectivă a vizat, de asemenea, o excepție privind impozitul spaniol pe profit, mai exact o măsură numită „deducere pentru activități de export”. Autoritățile spaniole au susținut înaintea Curții că schema este deschisă oricărei întreprinderi cu domiciliul fiscal în Spania. Cu toate acestea, Curtea a considerat că deducerea fiscală ar putea „să ofere avantaje numai unei singure categorii de întreprinderi, și anume întreprinderi care desfășoară activități de export și efectuează anumite investiții la care se face trimitere în măsura în cauză” (94). Comisia consideră că și în cazul de față măsura contestată urmărește favorizarea exportului de capital în afara Spaniei, pentru a consolida poziția întreprinderilor spaniole în străinătate, îmbunătățind astfel competitivitatea beneficiarilor schemei. |
| --- | --- |

(129)

Cu toate acestea, chiar dacă argumentele prezentate de autoritățile spaniole au fost completate de dovezi suplimentare, acest fapt nu ar înlătura natura selectivă a măsurii în cauză, întrucât numai unele întreprinderi beneficiază de măsură, în conformitate, de asemenea, cu hotărârea Curții de Justiție în cauza C-501/00 Spania/Comisia
   (92). Într-adevăr, în ceea ce privește clasificarea, de către autoritățile spaniole, a măsurii drept o măsură generală (93) deoarece este deschisă oricărei întreprinderi cu sediul în Spania, trebuie amintită această hotărâre a Curții. Cauza respectivă a vizat, de asemenea, o excepție privind impozitul spaniol pe profit, mai exact o măsură numită „deducere pentru activități de export”. Autoritățile spaniole au susținut înaintea Curții că schema este deschisă oricărei întreprinderi cu domiciliul fiscal în Spania. Cu toate acestea, Curtea a considerat că deducerea fiscală ar putea „să ofere avantaje numai unei singure categorii de întreprinderi, și anume întreprinderi care desfășoară activități de export și efectuează anumite investiții la care se face trimitere în măsura în cauză” (94). Comisia consideră că și în cazul de față măsura contestată urmărește favorizarea exportului de capital în afara Spaniei, pentru a consolida poziția întreprinderilor spaniole în străinătate, îmbunătățind astfel competitivitatea beneficiarilor schemei.

| (130) | În această privință este demn de menționat că, în conformitate cu Curtea de Justiție, „pentru a justifica măsurile contestate în ceea ce privește natura sau structura sistemului fiscal din care fac parte aceste măsuri, nu este suficient să se menționeze că sunt destinate promovării comerțului internațional. Este adevărat că un astfel de scop este un obiectiv economic, însă nu s-a demonstrat că obiectivul respectiv corespunde logicii globale a sistemului fiscal. Faptul că măsurile contestate urmăresc un obiectiv al politicii comerciale sau industriale, precum promovarea comerțului internațional prin susținerea investițiilor străine, nu este, prin urmare, suficient pentru ca acestea să nu fie clasificate drept «ajutor» în sensul articolului 4 alineatul (c) din CS” (95). În situația de față, autoritățile spaniole au declarat pur și simplu că măsura în cauză intenționează să promoveze comerțul internațional și consolidarea întreprinderilor, fără a dovedi că o astfel de măsură este justificată de logica sistemului. În lumina celor menționate anterior, Comisia își confirmă analiza potrivit căreia măsura în cauză este selectivă. |
| --- | --- |

(130)

În această privință este demn de menționat că, în conformitate cu Curtea de Justiție, „pentru a justifica măsurile contestate în ceea ce privește natura sau structura sistemului fiscal din care fac parte aceste măsuri, nu este suficient să se menționeze că sunt destinate promovării comerțului internațional. Este adevărat că un astfel de scop este un obiectiv economic, însă nu s-a demonstrat că obiectivul respectiv corespunde logicii globale a sistemului fiscal. Faptul că măsurile contestate urmăresc un obiectiv al politicii comerciale sau industriale, precum promovarea comerțului internațional prin susținerea investițiilor străine, nu este, prin urmare, suficient pentru ca acestea să nu fie clasificate drept «ajutor» în sensul articolului 4 alineatul (c) din CS” (95). În situația de față, autoritățile spaniole au declarat pur și simplu că măsura în cauză intenționează să promoveze comerțul internațional și consolidarea întreprinderilor, fără a dovedi că o astfel de măsură este justificată de logica sistemului. În lumina celor menționate anterior, Comisia își confirmă analiza potrivit căreia măsura în cauză este selectivă.

D.2.   Reacție la observațiile privind practica Comisiei

| (131) | În ceea ce privește trimiterea la presupusa interpretare inovatoare a conceptului de selectivitate în cazul de față, trebuie subliniat în primul rând că această abordare coincide pe deplin cu practica decizională a Comisiei și cu jurisprudența Curții, astfel cum este descrisă în considerentul 92. Abordarea acestui caz nu se abate nici de la Decizia N 480/2007 a Comisiei (96), la care fac trimitere autoritățile spaniole. Într-adevăr, această decizie a luat în considerare natura specifică a obiectivului urmărit, referindu-se (97) la Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European – Spre o utilizare mai eficientă a stimulentelor fiscale pentru cercetare și dezvoltare (98). În cazul de față, măsura contestată nu urmărește un obiectiv similar. În plus, spre deosebire de situația de față, măsura spaniolă vizată de decizia anterioară nu a făcut nicio deosebire între tranzacțiile naționale și internaționale. |
| --- | --- |

(131)

În ceea ce privește trimiterea la presupusa interpretare inovatoare a conceptului de selectivitate în cazul de față, trebuie subliniat în primul rând că această abordare coincide pe deplin cu practica decizională a Comisiei și cu jurisprudența Curții, astfel cum este descrisă în considerentul 92. Abordarea acestui caz nu se abate nici de la Decizia N 480/2007 a Comisiei (96), la care fac trimitere autoritățile spaniole. Într-adevăr, această decizie a luat în considerare natura specifică a obiectivului urmărit, referindu-se (97) la Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European – Spre o utilizare mai eficientă a stimulentelor fiscale pentru cercetare și dezvoltare (98). În cazul de față, măsura contestată nu urmărește un obiectiv similar. În plus, spre deosebire de situația de față, măsura spaniolă vizată de decizia anterioară nu a făcut nicio deosebire între tranzacțiile naționale și internaționale.

| (132) | În cele din urmă, în ceea ce privește derogarea de la sistemul de impozitare a societăților comerciale care decurge din punerea în aplicare a directivelor (99) precum Directiva privind societățile-mamă și filialele sau Directiva privind plata dobânzilor și redevențelor transfrontaliere, Comisia consideră că situația care provine din punerea în aplicare a acestor directive este pe deplin conformă cu raționamentul dezvoltat în prezenta decizie. În urma armonizării în cadrul Comunității, operațiunile transfrontaliere din cadrul Comunității și din cadrul fiecărui stat membru ar trebui considerate ca aflându-se într-o situație de fapt și de drept comparabilă. În plus, Comisia dorește să sublinieze că Tribunalul de Primă Instanță a afirmat că (100): „în stadiul actual de dezvoltare a dreptului comunitar, fiscalitatea directă este de competența statelor membre, deși, conform unei jurisprudențe constante, acestea din urmă trebuie să exercite această competență cu respectarea dreptului comunitar (a se vedea, în special, cauza C-391/97, Gschwind, Rec., 1999, p. I-5451, punctul 20) și, prin urmare, să evite adoptarea, în acest context, a oricăror măsuri care ar putea să constituie ajutoare incompatibile cu piața comună”. |
| --- | --- |

(132)

În cele din urmă, în ceea ce privește derogarea de la sistemul de impozitare a societăților comerciale care decurge din punerea în aplicare a directivelor (99) precum Directiva privind societățile-mamă și filialele sau Directiva privind plata dobânzilor și redevențelor transfrontaliere, Comisia consideră că situația care provine din punerea în aplicare a acestor directive este pe deplin conformă cu raționamentul dezvoltat în prezenta decizie. În urma armonizării în cadrul Comunității, operațiunile transfrontaliere din cadrul Comunității și din cadrul fiecărui stat membru ar trebui considerate ca aflându-se într-o situație de fapt și de drept comparabilă. În plus, Comisia dorește să sublinieze că Tribunalul de Primă Instanță a afirmat că (100): „în stadiul actual de dezvoltare a dreptului comunitar, fiscalitatea directă este de competența statelor membre, deși, conform unei jurisprudențe constante, acestea din urmă trebuie să exercite această competență cu respectarea dreptului comunitar (a se vedea, în special, cauza C-391/97, Gschwind, Rec., 1999, p. I-5451, punctul 20) și, prin urmare, să evite adoptarea, în acest context, a oricăror măsuri care ar putea să constituie ajutoare incompatibile cu piața comună”.

D.3.   Reacție la observațiile privind articolul 58 alineatul (1) litera (a) din tratat

| (133) | În primul rând, astfel cum s-a subliniat deja anterior, trebuie avut în vedere că, deși impozitarea directă este de competența statelor membre, totuși acestea trebuie să exercite această competență în conformitate cu legislația comunitară (101), inclusiv cu dispozițiile din tratat privind ajutorul de stat. Cu alte cuvinte, articolul 58 alineatul (1) litera (a) din tratat trebuie interpretat într-un mod compatibil cu normele din tratat privind ajutoarele de stat, inclusiv cele care acordă Comisiei competențe de control în domeniu. |
| --- | --- |

(133)

În primul rând, astfel cum s-a subliniat deja anterior, trebuie avut în vedere că, deși impozitarea directă este de competența statelor membre, totuși acestea trebuie să exercite această competență în conformitate cu legislația comunitară (101), inclusiv cu dispozițiile din tratat privind ajutorul de stat. Cu alte cuvinte, articolul 58 alineatul (1) litera (a) din tratat trebuie interpretat într-un mod compatibil cu normele din tratat privind ajutoarele de stat, inclusiv cele care acordă Comisiei competențe de control în domeniu.

| (134) | În plus, articolul 58 din tratat, astfel cum este invocat de autoritățile spaniole, trebuie să fie citit împreună cu articolul 56 din Tratatul CE, care interzice restricțiile privind circulația capitalului între statele membre. De fapt, articolul 58 alineatul (1) din tratat prevede că „Articolul 56 nu aduce atingere dreptului statelor membre: (a) de a aplica dispozițiile incidente ale legislațiilor fiscale care stabilesc o distincție între contribuabilii care nu se găsesc în aceeași situație în ceea ce privește reședința lor sau locul unde capitalurile lor au fost investite”. |
| --- | --- |

(134)

În plus, articolul 58 din tratat, astfel cum este invocat de autoritățile spaniole, trebuie să fie citit împreună cu articolul 56 din Tratatul CE, care interzice restricțiile privind circulația capitalului între statele membre. De fapt, articolul 58 alineatul (1) din tratat prevede că „Articolul 56 nu aduce atingere dreptului statelor membre: (a) de a aplica dispozițiile incidente ale legislațiilor fiscale care stabilesc o distincție între contribuabilii care nu se găsesc în aceeași situație în ceea ce privește reședința lor sau locul unde capitalurile lor au fost investite”.

| (135) | Posibilitatea acordată statelor membre de articolul 58 alineatul (1) litera (a) din tratat, de a aplica dispozițiile incidente ale legislațiilor fiscale care stabilesc o distincție între contribuabili în funcție de reședința lor sau de locul unde capitalurile lor au fost investite, a fost deja susținută de Curte. În conformitate cu jurisprudența anterioară intrării în vigoare a articolului 58 alineatul (1) litera (a) din tratat, dispozițiile fiscale naționale care stabilesc unele distincții, bazate, în special, pe reședința contribuabililor, ar putea fi compatibile cu legislația comunitară cu condiția să se aplice situațiilor care nu sunt obiectiv comparabile (102) sau ar putea fi justificate de motive prioritare în interesul general, legate mai ales de coeziunea sistemului fiscal (103). În orice caz, obiectivele de natură pur economică nu pot constitui un motiv prioritar de interes general care să justifice restricționarea unei libertăți fundamentale garantate prin tratat (104). |
| --- | --- |

(135)

Posibilitatea acordată statelor membre de articolul 58 alineatul (1) litera (a) din tratat, de a aplica dispozițiile incidente ale legislațiilor fiscale care stabilesc o distincție între contribuabili în funcție de reședința lor sau de locul unde capitalurile lor au fost investite, a fost deja susținută de Curte. În conformitate cu jurisprudența anterioară intrării în vigoare a articolului 58 alineatul (1) litera (a) din tratat, dispozițiile fiscale naționale care stabilesc unele distincții, bazate, în special, pe reședința contribuabililor, ar putea fi compatibile cu legislația comunitară cu condiția să se aplice situațiilor care nu sunt obiectiv comparabile (102) sau ar putea fi justificate de motive prioritare în interesul general, legate mai ales de coeziunea sistemului fiscal (103). În orice caz, obiectivele de natură pur economică nu pot constitui un motiv prioritar de interes general care să justifice restricționarea unei libertăți fundamentale garantate prin tratat (104).

| (136) | De asemenea, în ceea ce privește perioada ulterioară intrării în vigoare a articolului 58 alineatul (1) litera (a) din tratat, Curtea a examinat prezența posibilă a unor situații obiectiv comparabile care ar putea justifica o legislație care restricționează libera circulație a capitalului. Cu privire la anumite legislații fiscale, care au avut efectul de a descuraja contribuabilii care locuiesc într-un stat membru de la a-și investi capitalul în întreprinderi cu sediul în alt stat membru și care, de asemenea, au generat un efect restrictiv în ceea ce privește întreprinderile cu sediul în alte state membre, întrucât constituie un obstacol în calea strângerii de capital în statul membru în cauză, Curtea a susținut constant că astfel de legislații nu pot fi justificate de o diferență obiectivă a situațiilor de acest tip care să justifice diferența de tratament fiscal, în conformitate cu articolul 58 alineatul (1) litera (a) din tratat (105). |
| --- | --- |

(136)

De asemenea, în ceea ce privește perioada ulterioară intrării în vigoare a articolului 58 alineatul (1) litera (a) din tratat, Curtea a examinat prezența posibilă a unor situații obiectiv comparabile care ar putea justifica o legislație care restricționează libera circulație a capitalului. Cu privire la anumite legislații fiscale, care au avut efectul de a descuraja contribuabilii care locuiesc într-un stat membru de la a-și investi capitalul în întreprinderi cu sediul în alt stat membru și care, de asemenea, au generat un efect restrictiv în ceea ce privește întreprinderile cu sediul în alte state membre, întrucât constituie un obstacol în calea strângerii de capital în statul membru în cauză, Curtea a susținut constant că astfel de legislații nu pot fi justificate de o diferență obiectivă a situațiilor de acest tip care să justifice diferența de tratament fiscal, în conformitate cu articolul 58 alineatul (1) litera (a) din tratat (105).

| (137) | În orice caz, trebuie avut în vedere că articolul 58 alineatul (3) din tratat prevede în mod specific că dispozițiile naționale menționate de articolul 58 alineatul (1) litera (a) nu vor constitui un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricție mascată a liberei circulații a capitalului și a plăților (106). |
| --- | --- |

(137)

În orice caz, trebuie avut în vedere că articolul 58 alineatul (3) din tratat prevede în mod specific că dispozițiile naționale menționate de articolul 58 alineatul (1) litera (a) nu vor constitui un mijloc de discriminare arbitrară sau o restricție mascată a liberei circulații a capitalului și a plăților (106).

| (138) | În lumina celor menționate anterior, Comisia consideră că, în situația de față, achizițiile de acțiuni naționale și achizițiile de acțiuni ale întreprinderilor cu sediul în alt stat membru se află, din motivele subliniate mai sus, într-o situație obiectiv comparabilă și că nu există motive prioritare de interes general care ar putea justifica un tratament diferit al contribuabililor în ceea ce privește locul în care este investit capitalul acestora. |
| --- | --- |

(138)

În lumina celor menționate anterior, Comisia consideră că, în situația de față, achizițiile de acțiuni naționale și achizițiile de acțiuni ale întreprinderilor cu sediul în alt stat membru se află, din motivele subliniate mai sus, într-o situație obiectiv comparabilă și că nu există motive prioritare de interes general care ar putea justifica un tratament diferit al contribuabililor în ceea ce privește locul în care este investit capitalul acestora.

E.   Concluzie privind clasificarea măsurii contestate

| (139) | Având în vedere toate considerentele menționate anterior, Comisia consideră că măsura în cauză, în măsura în care se aplică achizițiilor intracomunitare, îndeplinește toate condițiile prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, trebuie considerată ajutor de stat. |
| --- | --- |

(139)

Având în vedere toate considerentele menționate anterior, Comisia consideră că măsura în cauză, în măsura în care se aplică achizițiilor intracomunitare, îndeplinește toate condițiile prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, trebuie considerată ajutor de stat.

F.   Compatibilitate

| (140) | În conformitate cu decizia de inițiere, Comisia consideră că schema de ajutor în cauză nu îndeplinește criteriile pentru niciuna dintre scutirile prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din tratat. |
| --- | --- |

(140)

În conformitate cu decizia de inițiere, Comisia consideră că schema de ajutor în cauză nu îndeplinește criteriile pentru niciuna dintre scutirile prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din tratat.

| (141) | În decursul procedurii, autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate și-au prezentat argumentele pentru a demonstra că scutirile prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat s-ar aplica în situația în cauză (107). Cele două părți au considerat că în cazul de față nu se aplică niciuna dintre dispozițiile articolului 87 alineatul (2) sau ale articolului 87 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(141)

În decursul procedurii, autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate și-au prezentat argumentele pentru a demonstra că scutirile prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat s-ar aplica în situația în cauză (107). Cele două părți au considerat că în cazul de față nu se aplică niciuna dintre dispozițiile articolului 87 alineatul (2) sau ale articolului 87 alineatul (3) din tratat.

| (142) | Scutirile prevăzute la articolul 87 alineatul (2) din tratat referitoare la ajutoarele cu caracter social acordate consumatorilor individuali, ajutoarele destinate remedierii daunelor provocate de catastrofe naturale sau de alte evenimente excepționale și ajutoarele acordate economiei anumitor regiuni din Republica Federală Germania nu se aplică în contextul de față. |
| --- | --- |

(142)

Scutirile prevăzute la articolul 87 alineatul (2) din tratat referitoare la ajutoarele cu caracter social acordate consumatorilor individuali, ajutoarele destinate remedierii daunelor provocate de catastrofe naturale sau de alte evenimente excepționale și ajutoarele acordate economiei anumitor regiuni din Republica Federală Germania nu se aplică în contextul de față.

| (143) | Nu se aplică nici scutirea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a), care autorizează ajutoare pentru promovarea dezvoltării economice a unor regiuni în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de redus deoarece măsura nu este condiționată de desfășurarea unei anumite activități în regiuni specifice (108). |
| --- | --- |

(143)

Nu se aplică nici scutirea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a), care autorizează ajutoare pentru promovarea dezvoltării economice a unor regiuni în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de redus deoarece măsura nu este condiționată de desfășurarea unei anumite activități în regiuni specifice (108).

| (144) | De asemenea, măsura contestată, adoptată în 2001, nu poate fi considerată ca fiind destinată să promoveze realizarea unui proiect de interes european comun sau să remedieze o perturbare gravă a economiei spaniole, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (b). Scopul acesteia nu este nici să promoveze cultura și conservarea patrimoniului cultural în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (d). |
| --- | --- |

(144)

De asemenea, măsura contestată, adoptată în 2001, nu poate fi considerată ca fiind destinată să promoveze realizarea unui proiect de interes european comun sau să remedieze o perturbare gravă a economiei spaniole, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (b). Scopul acesteia nu este nici să promoveze cultura și conservarea patrimoniului cultural în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (d).

| (145) | În cele din urmă, măsura în cauză trebuie examinată în lumina articolului 87 alineatul (3) litera (c), care prevede acordarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea anumitor activități sau regiuni economice, în cazul în care acestea nu afectează schimburile comerciale într-o măsură care să contravină interesului comun. În această privință, trebuie observat în primul rând că măsura în cauză nu intră sub incidența niciunui cadru sau niciunei orientări care definesc condițiile de a considera anumite tipuri de ajutor ca fiind compatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(145)

În cele din urmă, măsura în cauză trebuie examinată în lumina articolului 87 alineatul (3) litera (c), care prevede acordarea ajutoarelor destinate să favorizeze dezvoltarea anumitor activități sau regiuni economice, în cazul în care acestea nu afectează schimburile comerciale într-o măsură care să contravină interesului comun. În această privință, trebuie observat în primul rând că măsura în cauză nu intră sub incidența niciunui cadru sau niciunei orientări care definesc condițiile de a considera anumite tipuri de ajutor ca fiind compatibile cu piața comună.

| (146) | În ceea ce privește argumentele prezentate de autoritățile spaniole și de cele treizeci de părți interesate pe baza planului de acțiune privind ajutoarele de stat din 2005 (109), în care acestea consideră că anumite măsuri pot fi compatibile dacă răspund în esență unui eșec al pieței, Comisia observă că presupusele dificultăți generale în efectuarea fuziunilor transfrontaliere nu pot fi considerate un eșec al pieței. |
| --- | --- |

(146)

În ceea ce privește argumentele prezentate de autoritățile spaniole și de cele treizeci de părți interesate pe baza planului de acțiune privind ajutoarele de stat din 2005 (109), în care acestea consideră că anumite măsuri pot fi compatibile dacă răspund în esență unui eșec al pieței, Comisia observă că presupusele dificultăți generale în efectuarea fuziunilor transfrontaliere nu pot fi considerate un eșec al pieței.

| (147) | Faptul că o anumită întreprindere poate să nu fie capabilă a desfășura un anumit proiect sau tranzacție fără ajutor nu înseamnă neapărat că există un eșec al pieței. Numai dacă forțele pieței nu ar putea prin sine să obțină un rezultat eficient – și anume dacă nu se obțin toate câștigurile potențiale din tranzacție – se poate considera că există un eșec al pieței. |
| --- | --- |

(147)

Faptul că o anumită întreprindere poate să nu fie capabilă a desfășura un anumit proiect sau tranzacție fără ajutor nu înseamnă neapărat că există un eșec al pieței. Numai dacă forțele pieței nu ar putea prin sine să obțină un rezultat eficient – și anume dacă nu se obțin toate câștigurile potențiale din tranzacție – se poate considera că există un eșec al pieței.

| (148) | Comisia nu contestă că costurile pe care le presupun unele tranzacții pot fi mai ridicate decât cele ale altor tranzacții. Totuși, întrucât aceste costuri reprezintă costuri reale care reflectă în mod exact natura proiectelor în curs de analizare – și anume costurile aferente locației geografice diferite sau contextului juridic diferit în care urmează să se desfășoare – este eficient ca întreprinderile să ia în considerare pe deplin aceste costuri când iau decizii. Dimpotrivă, s-ar înregistra rezultate ineficiente dacă aceste costuri reale ar fi ignorate sau, într-adevăr, compensate de ajutorul de stat. De asemenea, se înregistrează aceleași diferențe de cost real la compararea diferitor tranzacții în cadrul aceleiași țări, ca și la compararea tranzacțiilor transfrontaliere, iar existența acestor diferențe nu presupune că apar rezultate ineficiente pe piață. |
| --- | --- |

(148)

Comisia nu contestă că costurile pe care le presupun unele tranzacții pot fi mai ridicate decât cele ale altor tranzacții. Totuși, întrucât aceste costuri reprezintă costuri reale care reflectă în mod exact natura proiectelor în curs de analizare – și anume costurile aferente locației geografice diferite sau contextului juridic diferit în care urmează să se desfășoare – este eficient ca întreprinderile să ia în considerare pe deplin aceste costuri când iau decizii. Dimpotrivă, s-ar înregistra rezultate ineficiente dacă aceste costuri reale ar fi ignorate sau, într-adevăr, compensate de ajutorul de stat. De asemenea, se înregistrează aceleași diferențe de cost real la compararea diferitor tranzacții în cadrul aceleiași țări, ca și la compararea tranzacțiilor transfrontaliere, iar existența acestor diferențe nu presupune că apar rezultate ineficiente pe piață.

| (149) | Exemplele oferite de autoritățile spaniole privind costurile crescute de desfășurare a tranzacțiilor internaționale comparativ cu tranzacțiile naționale sunt legate de costurile reale ale desfășurării tranzacțiilor, care ar trebui luate în considerare pe deplin de participanții pe piață pentru a obține rezultate eficiente. |
| --- | --- |

(149)

Exemplele oferite de autoritățile spaniole privind costurile crescute de desfășurare a tranzacțiilor internaționale comparativ cu tranzacțiile naționale sunt legate de costurile reale ale desfășurării tranzacțiilor, care ar trebui luate în considerare pe deplin de participanții pe piață pentru a obține rezultate eficiente.

| (150) | Pentru a se înregistra un eșec pe piață, trebuie să existe, în esență, externalități (efecte secundare pozitive) generate de tranzacții sau informații semnificative incomplete sau asimetrice în urma cărora tranzacțiile care ar fi putut fi eficiente nu se mai efectuează. În timp ce, teoretic, acestea pot fi prezente în anumite tranzacții, atât internaționale, cât și naționale (de exemplu în contextul programelor comune de cercetare și dezvoltare), nu se poate considera că sunt inerent prezente în toate tranzacțiile internaționale, fără a mai menționa tranzacțiile în cauză. În această privință, Comisia consideră că afirmația privind eșecurile pieței nu poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(150)

Pentru a se înregistra un eșec pe piață, trebuie să existe, în esență, externalități (efecte secundare pozitive) generate de tranzacții sau informații semnificative incomplete sau asimetrice în urma cărora tranzacțiile care ar fi putut fi eficiente nu se mai efectuează. În timp ce, teoretic, acestea pot fi prezente în anumite tranzacții, atât internaționale, cât și naționale (de exemplu în contextul programelor comune de cercetare și dezvoltare), nu se poate considera că sunt inerent prezente în toate tranzacțiile internaționale, fără a mai menționa tranzacțiile în cauză. În această privință, Comisia consideră că afirmația privind eșecurile pieței nu poate fi acceptată.

| (151) | În plus, trebuie reamintit că, în momentul evaluării faptului dacă ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața comună, Comisia pune în balanță impactul pozitiv al măsurii în atingerea unui obiectiv de interes comun în raport cu potențialele efecte secundare negative, precum denaturarea comerțului și concurenței. Planul de acțiune privind ajutoarele de stat, care se inspiră din practica existentă, a întocmit un „test de echilibru” în trei etape. Primele două etape vizează efectele pozitive ale ajutorului de stat, iar a treia abordează efectele negative și echilibrarea care rezultă între efectele pozitive și negative. Testul de echilibru este structurat astfel:






  (a) | evaluarea faptului dacă ajutorul urmărește un anumit obiectiv de interes comun (de exemplu creștere, ocuparea forței de muncă, coeziune, mediu sau securitatea energetică); |
| --- | --- | --- |

(151)

În plus, trebuie reamintit că, în momentul evaluării faptului dacă ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața comună, Comisia pune în balanță impactul pozitiv al măsurii în atingerea unui obiectiv de interes comun în raport cu potențialele efecte secundare negative, precum denaturarea comerțului și concurenței. Planul de acțiune privind ajutoarele de stat, care se inspiră din practica existentă, a întocmit un „test de echilibru” în trei etape. Primele două etape vizează efectele pozitive ale ajutorului de stat, iar a treia abordează efectele negative și echilibrarea care rezultă între efectele pozitive și negative. Testul de echilibru este structurat astfel:

(a)

evaluarea faptului dacă ajutorul urmărește un anumit obiectiv de interes comun (de exemplu creștere, ocuparea forței de muncă, coeziune, mediu sau securitatea energetică);

| (b) | evaluarea faptului dacă ajutorul este bine conceput pentru a îndeplini obiectivul de interes comun, și anume dacă ajutorul propus soluționează eșecul pieței sau îndeplinește celelalte obiective. Pentru a evalua acest fapt, trebuie să se verifice dacă:






  (i) | ajutorul de stat este un instrument politic corespunzător; |
| --- | --- | --- |

(b)

evaluarea faptului dacă ajutorul este bine conceput pentru a îndeplini obiectivul de interes comun, și anume dacă ajutorul propus soluționează eșecul pieței sau îndeplinește celelalte obiective. Pentru a evalua acest fapt, trebuie să se verifice dacă:

(i)

ajutorul de stat este un instrument politic corespunzător;

| (ii) | există un efect de stimulare, și anume dacă ajutorul modifică comportamentul întreprinderilor; |
| --- | --- |

(ii)

există un efect de stimulare, și anume dacă ajutorul modifică comportamentul întreprinderilor;

| (iii) | măsura este proporțională, respectiv dacă se poate obține aceeași modificare de comportament cu mai puțin ajutor; |
| --- | --- |

(iii)

măsura este proporțională, respectiv dacă se poate obține aceeași modificare de comportament cu mai puțin ajutor;

| (c) | evaluarea faptului dacă denaturările concurenței și efectul asupra comerțului sunt limitate, astfel încât bilanțul total să fie pozitiv. |
| --- | --- |

(c)

evaluarea faptului dacă denaturările concurenței și efectul asupra comerțului sunt limitate, astfel încât bilanțul total să fie pozitiv.

| (152) | În primul rând, este necesar să se evalueze dacă obiectivul urmărit de ajutor poate fi considerat, într-adevăr, ca fiind de interes comun. În pofida presupusului obiectiv de a stimula integrarea pieței unice, în cazul de față obiectivul urmărit de ajutor nu este clar definit deoarece se extinde dincolo de integrarea pieței, promovând în special expansiunea întreprinderilor spaniole pe piața europeană. |
| --- | --- |

(152)

În primul rând, este necesar să se evalueze dacă obiectivul urmărit de ajutor poate fi considerat, într-adevăr, ca fiind de interes comun. În pofida presupusului obiectiv de a stimula integrarea pieței unice, în cazul de față obiectivul urmărit de ajutor nu este clar definit deoarece se extinde dincolo de integrarea pieței, promovând în special expansiunea întreprinderilor spaniole pe piața europeană.

| (153) | Cea de-a doua etapă impune să se evalueze dacă ajutorul este conceput corespunzător pentru a atinge obiectivul specific de interes comun. Mai precis, ajutorul de stat trebuie să modifice comportamentul unei întreprinderi beneficiare astfel încât aceasta să se implice în activități care contribuie la atingerea obiectivului de interes comun, pe care nu l-ar atinge fără ajutor sau pe care l-ar atinge în mod limitat sau diferit. Autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate nu au prezentat niciun argument specific care să demonstreze posibilitatea producerii acestui efect de stimulare. |
| --- | --- |

(153)

Cea de-a doua etapă impune să se evalueze dacă ajutorul este conceput corespunzător pentru a atinge obiectivul specific de interes comun. Mai precis, ajutorul de stat trebuie să modifice comportamentul unei întreprinderi beneficiare astfel încât aceasta să se implice în activități care contribuie la atingerea obiectivului de interes comun, pe care nu l-ar atinge fără ajutor sau pe care l-ar atinge în mod limitat sau diferit. Autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate nu au prezentat niciun argument specific care să demonstreze posibilitatea producerii acestui efect de stimulare.

| (154) | Cea de-a treia etapă abordează efectele negative ale ajutorului de stat. Deși este bine conceput pentru a aborda un obiectiv de interes comun, ajutorul acordat unei anumite întreprinderi sau unui sector economic poate conduce la denaturări grave ale concurenței și comerțului între statele membre. În această privință, cele treizeci de părți interesate consideră că schema de ajutor nu are impact asupra situației competitive a întreprinderilor supuse impozitului pe profit în Spania, întrucât efectul financiar al articolului 12 alineatul (5) ar fi neglijabil. Cu toate acestea, astfel cum s-a indicat deja anterior în considerentul 101 et seq., există indicii serioase că efectul articolului 12 alineatul (5) este departe de a fi neglijabil. În plus, întrucât schema de ajutor este aplicabilă numai tranzacțiilor străine, aceasta are, în mod clar, efectul de a direcționa denaturările concurenței către piețele străine. |
| --- | --- |

(154)

Cea de-a treia etapă abordează efectele negative ale ajutorului de stat. Deși este bine conceput pentru a aborda un obiectiv de interes comun, ajutorul acordat unei anumite întreprinderi sau unui sector economic poate conduce la denaturări grave ale concurenței și comerțului între statele membre. În această privință, cele treizeci de părți interesate consideră că schema de ajutor nu are impact asupra situației competitive a întreprinderilor supuse impozitului pe profit în Spania, întrucât efectul financiar al articolului 12 alineatul (5) ar fi neglijabil. Cu toate acestea, astfel cum s-a indicat deja anterior în considerentul 101 et seq., există indicii serioase că efectul articolului 12 alineatul (5) este departe de a fi neglijabil. În plus, întrucât schema de ajutor este aplicabilă numai tranzacțiilor străine, aceasta are, în mod clar, efectul de a direcționa denaturările concurenței către piețele străine.

| (155) | Ultima etapă în analiza compatibilității constă în evaluarea faptului dacă efectele pozitive ale ajutorului, în cazul în care acestea există, prevalează asupra efectelor negative. Astfel cum se indică mai sus, în această situație autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate nu au demonstrat existența unui obiectiv specific care conduce la efecte pozitive clare. Acestea consideră, în termeni generali, că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS îndeplinește obiectivul comunitar de promovare a tranzacțiilor transfrontaliere, fără a iniția evaluarea efectelor negative potențiale și efective ale măsurii în cauză. În orice caz, chiar presupunând că efectul pozitiv al măsurii este promovarea tranzacțiilor transfrontaliere prin eliminarea barierelor în calea acestor tranzacții, Comisia consideră că efectele pozitive ale măsurii nu prevalează asupra celor negative, mai ales întrucât domeniul de aplicare a măsurii este imprecis și general. |
| --- | --- |

(155)

Ultima etapă în analiza compatibilității constă în evaluarea faptului dacă efectele pozitive ale ajutorului, în cazul în care acestea există, prevalează asupra efectelor negative. Astfel cum se indică mai sus, în această situație autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate nu au demonstrat existența unui obiectiv specific care conduce la efecte pozitive clare. Acestea consideră, în termeni generali, că articolul 12 alineatul (5) din TRLIS îndeplinește obiectivul comunitar de promovare a tranzacțiilor transfrontaliere, fără a iniția evaluarea efectelor negative potențiale și efective ale măsurii în cauză. În orice caz, chiar presupunând că efectul pozitiv al măsurii este promovarea tranzacțiilor transfrontaliere prin eliminarea barierelor în calea acestor tranzacții, Comisia consideră că efectele pozitive ale măsurii nu prevalează asupra celor negative, mai ales întrucât domeniul de aplicare a măsurii este imprecis și general.

| (156) | În concluzie, Comisia consideră că, în ceea ce privește analiza, în special în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c), avantajele fiscale acordate în temeiul măsurii în cauză nu sunt legate de investiții, de crearea de locuri de muncă sau de anumite proiecte. Acestea eliberează pur și simplu întreprinderile în cauză de taxele suportate de obicei de acestea și, prin urmare, trebuie considerate ajutor de exploatare. Ca regulă generală, ajutorul de exploatare nu se încadrează în domeniul de aplicare a articolului 87 alineatul (3) litera (c), întrucât denaturează concurența în sectoarele în care se acordă și, în același timp, nu poate prin natura sa să atingă niciunul dintre obiectivele prevăzute de dispoziția respectivă (110). În conformitate cu practica standard a Comisiei, un astfel de ajutor nu poate fi considerat compatibil cu piața comună, întrucât nici nu facilitează dezvoltarea unor activități sau domenii economice, nici nu este limitat în timp, degresiv sau proporțional cu măsurile necesare în vederea remedierii unei anumite deficiențe economice din zonele respective. Rezultatul „testului de echilibru” confirmă această analiză. |
| --- | --- |

(156)

În concluzie, Comisia consideră că, în ceea ce privește analiza, în special în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c), avantajele fiscale acordate în temeiul măsurii în cauză nu sunt legate de investiții, de crearea de locuri de muncă sau de anumite proiecte. Acestea eliberează pur și simplu întreprinderile în cauză de taxele suportate de obicei de acestea și, prin urmare, trebuie considerate ajutor de exploatare. Ca regulă generală, ajutorul de exploatare nu se încadrează în domeniul de aplicare a articolului 87 alineatul (3) litera (c), întrucât denaturează concurența în sectoarele în care se acordă și, în același timp, nu poate prin natura sa să atingă niciunul dintre obiectivele prevăzute de dispoziția respectivă (110). În conformitate cu practica standard a Comisiei, un astfel de ajutor nu poate fi considerat compatibil cu piața comună, întrucât nici nu facilitează dezvoltarea unor activități sau domenii economice, nici nu este limitat în timp, degresiv sau proporțional cu măsurile necesare în vederea remedierii unei anumite deficiențe economice din zonele respective. Rezultatul „testului de echilibru” confirmă această analiză.

| (157) | În lumina celor menționate anterior, trebuie concluzionat că schema de ajutor în cauză, în măsura în care se aplică achizițiilor intracomunitare, este incompatibilă cu piața comună. |
| --- | --- |

(157)

În lumina celor menționate anterior, trebuie concluzionat că schema de ajutor în cauză, în măsura în care se aplică achizițiilor intracomunitare, este incompatibilă cu piața comună.

G.   Recuperarea ajutorului

| (158) | Măsura în cauză a fost pusă în aplicare fără a fi notificată în prealabil Comisiei în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din tratat. Prin urmare, măsura, în gradul în care se aplică achizițiilor intracomunitare, constituie ajutor ilegal. |
| --- | --- |

(158)

Măsura în cauză a fost pusă în aplicare fără a fi notificată în prealabil Comisiei în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din tratat. Prin urmare, măsura, în gradul în care se aplică achizițiilor intracomunitare, constituie ajutor ilegal.

| (159) | În cazul în care se constată că ajutorul de stat acordat ilegal este incompatibil cu piața comună, consecința unei astfel de constatări este că ajutorul ar trebui recuperat de la beneficiari în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (111). Prin recuperarea ajutorului, poziția competitivă care exista înainte de acordarea acestuia este restabilită pe cât posibil. Niciun argument prezentat de autoritățile spaniole sau de cele treizeci de părți interesate nu a justificat o abatere generală de la acest principiu de bază. |
| --- | --- |

(159)

În cazul în care se constată că ajutorul de stat acordat ilegal este incompatibil cu piața comună, consecința unei astfel de constatări este că ajutorul ar trebui recuperat de la beneficiari în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (111). Prin recuperarea ajutorului, poziția competitivă care exista înainte de acordarea acestuia este restabilită pe cât posibil. Niciun argument prezentat de autoritățile spaniole sau de cele treizeci de părți interesate nu a justificat o abatere generală de la acest principiu de bază.

| (160) | Cu toate acestea, articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede: „Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept comunitar”. Jurisprudența Curții de Justiție și practica Comisiei au stabilit că un ordin de recuperare a ajutorului încalcă un principiu general al dreptului comunitar prin care, ca urmare a acțiunilor Comisiei, beneficiarul unei măsuri are așteptări legitime potrivit cărora ajutorul a fost acordat în conformitate cu dreptul comunitar (112). |
| --- | --- |

(160)

Cu toate acestea, articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede: „Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept comunitar”. Jurisprudența Curții de Justiție și practica Comisiei au stabilit că un ordin de recuperare a ajutorului încalcă un principiu general al dreptului comunitar prin care, ca urmare a acțiunilor Comisiei, beneficiarul unei măsuri are așteptări legitime potrivit cărora ajutorul a fost acordat în conformitate cu dreptul comunitar (112).

| (161) | În hotărârea sa în cauza Forum 187
   (113). Curtea a declarat că „dreptul de a invoca principiul protecției încrederii legitime aparține oricărui justițiabil pe care o instituție comunitară l-a determinat să nutrească speranțe întemeiate. Cu toate acestea, nimeni nu poate invoca o încălcare a acestui principiu în lipsa unor asigurări precise pe care i le-ar fi oferit administrația. În aceeași măsură, atunci când un operator economic prudent și avizat este în măsură să prevadă adoptarea unei măsuri comunitare de natură să îi afecteze interesele, el nu poate invoca acest principiu atunci când această măsură este adoptată”. |
| --- | --- |

(161)

În hotărârea sa în cauza Forum 187
   (113). Curtea a declarat că „dreptul de a invoca principiul protecției încrederii legitime aparține oricărui justițiabil pe care o instituție comunitară l-a determinat să nutrească speranțe întemeiate. Cu toate acestea, nimeni nu poate invoca o încălcare a acestui principiu în lipsa unor asigurări precise pe care i le-ar fi oferit administrația. În aceeași măsură, atunci când un operator economic prudent și avizat este în măsură să prevadă adoptarea unei măsuri comunitare de natură să îi afecteze interesele, el nu poate invoca acest principiu atunci când această măsură este adoptată”.

| (162) | Autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate au invocat, în esență, existența unor așteptări legitime bazate, în primul rând, pe anumite răspunsuri ale Comisiei la întrebări parlamentare cu solicitare de răspuns scris și, în al doilea rând, pe presupusa asemănare a schemei de ajutor cu măsuri anterioare care au fost declarate compatibile de către Comisie. În al treilea rând, autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate consideră că, în conformitate cu principiul așteptărilor legitime, Comisia nu poate solicita nici recuperarea deducerilor deja realizate, nici a tuturor deducerilor restante, până la perioada de 20 de ani stabilită prin TRLIS. |
| --- | --- |

(162)

Autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate au invocat, în esență, existența unor așteptări legitime bazate, în primul rând, pe anumite răspunsuri ale Comisiei la întrebări parlamentare cu solicitare de răspuns scris și, în al doilea rând, pe presupusa asemănare a schemei de ajutor cu măsuri anterioare care au fost declarate compatibile de către Comisie. În al treilea rând, autoritățile spaniole și cele treizeci de părți interesate consideră că, în conformitate cu principiul așteptărilor legitime, Comisia nu poate solicita nici recuperarea deducerilor deja realizate, nici a tuturor deducerilor restante, până la perioada de 20 de ani stabilită prin TRLIS.

| (163) | În ceea ce privește presupusa similaritate a schemei de ajutor cu alte măsuri, care au fost considerate ca nereprezentând ajutor de stat, Comisia consideră că schema de ajutor este semnificativ diferită față de măsura evaluată de Comisie în decizia acesteia din 1984 privind centrele de coordonare belgiene (114). Măsura în cauză are un domeniu de aplicare diferit, întrucât nu vizează activitățile intragrup, ca în cazul centrelor de coordonare belgiene. În plus, măsura în cauză are o structură diferită, care determină să fie selectivă, în special deoarece se aplică numai tranzacțiilor care privesc alte țări. |
| --- | --- |

(163)

În ceea ce privește presupusa similaritate a schemei de ajutor cu alte măsuri, care au fost considerate ca nereprezentând ajutor de stat, Comisia consideră că schema de ajutor este semnificativ diferită față de măsura evaluată de Comisie în decizia acesteia din 1984 privind centrele de coordonare belgiene (114). Măsura în cauză are un domeniu de aplicare diferit, întrucât nu vizează activitățile intragrup, ca în cazul centrelor de coordonare belgiene. În plus, măsura în cauză are o structură diferită, care determină să fie selectivă, în special deoarece se aplică numai tranzacțiilor care privesc alte țări.

| (164) | În ceea ce privește impactul declarațiilor Comisiei asupra așteptărilor legitime ale beneficiarilor, Comisia consideră că trebuie făcută o distincție între două perioade: (a) perioada care începe de la intrarea în vigoare a măsurii la 1 ianuarie 2002 până la data publicării deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial la 21 decembrie 2007; și (b) perioada premergătoare publicării deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

(164)

În ceea ce privește impactul declarațiilor Comisiei asupra așteptărilor legitime ale beneficiarilor, Comisia consideră că trebuie făcută o distincție între două perioade: (a) perioada care începe de la intrarea în vigoare a măsurii la 1 ianuarie 2002 până la data publicării deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial la 21 decembrie 2007; și (b) perioada premergătoare publicării deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial.

| (165) | În ceea ce privește prima perioadă, Comisia își confirmă răspunsurile la întrebările parlamentare adresate de Erik Mejier și Sharon Bowles privind posibilul caracter de ajutor de stat al măsurii în cauză. Mai precis, în răspunsul la întrebarea parlamentară adresată de deputatul Erik Meijer, la 19 ianuarie 2006 un comisar a răspuns în numele Comisiei astfel: „Comisia nu poate confirma că ofertele ridicate ale întreprinderilor spaniole se datorează legislației fiscale spaniole care le permite întreprinderilor să anuleze fondul comercial mai rapid decât omologii lor francezi sau italieni. Cu toate acestea, Comisia poate să confirme că aceste legislații naționale nu se încadrează în domeniul de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat, întrucât constituie mai degrabă norme generale de depreciere aplicabile tuturor întreprinderilor din Spania” (115). La 17 februarie 2006, ca răspuns la întrebarea parlamentară adresată de deputata Sharon Bowles, un comisar a răspuns în numele Comisiei astfel: „Potrivit informațiilor pe care le deținem în prezent, Comisia are impresia că normele (fiscale) spaniole privind anularea «fondului comercial» sunt aplicabile tuturor întreprinderilor din Spania, indiferent de dimensiune, sectoare, forme juridice sau dacă sunt private sau publice deoarece constituie norme generale de depreciere. Prin urmare, nu par a se încadra în domeniul de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat” (116). |
| --- | --- |

(165)

În ceea ce privește prima perioadă, Comisia își confirmă răspunsurile la întrebările parlamentare adresate de Erik Mejier și Sharon Bowles privind posibilul caracter de ajutor de stat al măsurii în cauză. Mai precis, în răspunsul la întrebarea parlamentară adresată de deputatul Erik Meijer, la 19 ianuarie 2006 un comisar a răspuns în numele Comisiei astfel: „Comisia nu poate confirma că ofertele ridicate ale întreprinderilor spaniole se datorează legislației fiscale spaniole care le permite întreprinderilor să anuleze fondul comercial mai rapid decât omologii lor francezi sau italieni. Cu toate acestea, Comisia poate să confirme că aceste legislații naționale nu se încadrează în domeniul de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat, întrucât constituie mai degrabă norme generale de depreciere aplicabile tuturor întreprinderilor din Spania” (115). La 17 februarie 2006, ca răspuns la întrebarea parlamentară adresată de deputata Sharon Bowles, un comisar a răspuns în numele Comisiei astfel: „Potrivit informațiilor pe care le deținem în prezent, Comisia are impresia că normele (fiscale) spaniole privind anularea «fondului comercial» sunt aplicabile tuturor întreprinderilor din Spania, indiferent de dimensiune, sectoare, forme juridice sau dacă sunt private sau publice deoarece constituie norme generale de depreciere. Prin urmare, nu par a se încadra în domeniul de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat” (116).

| (166) | Prin aceste declarații către Parlament, Comisia a oferit asigurări specifice, necondiționate și consecvente de așa natură încât beneficiarii măsurii în cauză nutreau speranțe justificate că schema de amortizare a fondului comercial este legală, în sensul că nu se încadrează în domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat, (117) și că, prin urmare, orice avantaje care decurg din aceasta nu ar putea să fie supuse unor proceduri ulterioare de recuperare. Deși aceste declarații nu au condus la o decizie formală a Comisiei de stabilire că schema de amortizare nu a constituit ajutor de stat, efectul acestora a fost echivalent din punct de vedere al creării unei așteptări legitime, în special având în vedere că procedurile aplicabile de asigurare a respectării principiului colegialității au fost urmărite în acest caz. Întrucât noțiunea de ajutor de stat este obiectivă (118), iar Comisia nu are nicio putere discreționară privind interpretarea acesteia – spre deosebire de procedura de evaluare a compatibilității – orice declarație precisă și necondiționată în numele Comisiei pentru ca o măsură națională să nu fie considerată ajutor de stat va fi înțeleasă, în mod natural, ca însemnând că măsura nu a constituit ajutor de la început (și înainte de declarația în cauză). Orice întreprindere care a fost anterior nesigură privind eligibilitatea viitoare, în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, de a recupera avantajele pe care le-a obținut în cadrul schemei de amortizare a fondului comercial care decurg din tranzacțiile efectuate înainte de declarațiile Comisiei, ar fi putut concluziona ulterior că o astfel de incertitudine a fost nefondată, întrucât nu se putea aștepta să dea dovadă de o diligență mai mare decât Comisia în această privință. În aceste circumstanțe specifice și ținând cont de faptul că legislația comunitară nu impune demonstrarea unei legături cauzale între asigurările oferite de o instituție comunitară și comportamentul cetățenilor sau întreprinderilor de care sunt legate aceste asigurări (119), orice întreprinzător diligent se poate aștepta în mod rezonabil din partea Comisiei să nu impună ulterior nicio recuperare (120) privind măsurile pe care le-a clasificat anterior, într-o declarație adresată unei alte instituții comunitare, ca nereprezentând ajutor, indiferent de data la care a fost încheiată tranzacția care beneficiază de ajutor. |
| --- | --- |

(166)

Prin aceste declarații către Parlament, Comisia a oferit asigurări specifice, necondiționate și consecvente de așa natură încât beneficiarii măsurii în cauză nutreau speranțe justificate că schema de amortizare a fondului comercial este legală, în sensul că nu se încadrează în domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat, (117) și că, prin urmare, orice avantaje care decurg din aceasta nu ar putea să fie supuse unor proceduri ulterioare de recuperare. Deși aceste declarații nu au condus la o decizie formală a Comisiei de stabilire că schema de amortizare nu a constituit ajutor de stat, efectul acestora a fost echivalent din punct de vedere al creării unei așteptări legitime, în special având în vedere că procedurile aplicabile de asigurare a respectării principiului colegialității au fost urmărite în acest caz. Întrucât noțiunea de ajutor de stat este obiectivă (118), iar Comisia nu are nicio putere discreționară privind interpretarea acesteia – spre deosebire de procedura de evaluare a compatibilității – orice declarație precisă și necondiționată în numele Comisiei pentru ca o măsură națională să nu fie considerată ajutor de stat va fi înțeleasă, în mod natural, ca însemnând că măsura nu a constituit ajutor de la început (și înainte de declarația în cauză). Orice întreprindere care a fost anterior nesigură privind eligibilitatea viitoare, în temeiul normelor privind ajutoarele de stat, de a recupera avantajele pe care le-a obținut în cadrul schemei de amortizare a fondului comercial care decurg din tranzacțiile efectuate înainte de declarațiile Comisiei, ar fi putut concluziona ulterior că o astfel de incertitudine a fost nefondată, întrucât nu se putea aștepta să dea dovadă de o diligență mai mare decât Comisia în această privință. În aceste circumstanțe specifice și ținând cont de faptul că legislația comunitară nu impune demonstrarea unei legături cauzale între asigurările oferite de o instituție comunitară și comportamentul cetățenilor sau întreprinderilor de care sunt legate aceste asigurări (119), orice întreprinzător diligent se poate aștepta în mod rezonabil din partea Comisiei să nu impună ulterior nicio recuperare (120) privind măsurile pe care le-a clasificat anterior, într-o declarație adresată unei alte instituții comunitare, ca nereprezentând ajutor, indiferent de data la care a fost încheiată tranzacția care beneficiază de ajutor.

| (167) | În consecință, Comisia concluzionează că beneficiarii măsurii contestate au avut o așteptare legitimă că ajutorul nu ar fi recuperat și, prin urmare, nu necesită recuperarea ajutorului fiscal acordat beneficiarilor respectivi în contextul oricăror titluri de participare deținute de orice întreprindere receptoare spaniolă, direct sau indirect într-o întreprindere străină înainte de data publicării (121) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a Deciziei Comisiei de inițiere a procedurii de investigație formală în temeiul articolului 88 alineatului (2) din tratat, care ar fi putut beneficia ulterior de măsura în cauză. Într-adevăr, începând cu data deschiderii investigării formale și în conformitate cu practica acesteia (122), Comisia consideră că un operator economic diligent ar fi trebuit să ia în considerare îndoielile pe care le-a exprimat cu privire la compatibilitatea măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(167)

În consecință, Comisia concluzionează că beneficiarii măsurii contestate au avut o așteptare legitimă că ajutorul nu ar fi recuperat și, prin urmare, nu necesită recuperarea ajutorului fiscal acordat beneficiarilor respectivi în contextul oricăror titluri de participare deținute de orice întreprindere receptoare spaniolă, direct sau indirect într-o întreprindere străină înainte de data publicării (121) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a Deciziei Comisiei de inițiere a procedurii de investigație formală în temeiul articolului 88 alineatului (2) din tratat, care ar fi putut beneficia ulterior de măsura în cauză. Într-adevăr, începând cu data deschiderii investigării formale și în conformitate cu practica acesteia (122), Comisia consideră că un operator economic diligent ar fi trebuit să ia în considerare îndoielile pe care le-a exprimat cu privire la compatibilitatea măsurii în cauză.

| (168) | Comisia consideră, de asemenea, că beneficiarii respectivi ar trebui să continue să se bucure de avantajele măsurii în cauză până la sfârșitul perioadei de amortizare stabilite de măsură. Comisia confirmă că operațiunile au fost planificate, iar investițiile au fost efectuate în cadrul așteptărilor rezonabile și legitime privind un anumit grad de continuitate al condițiilor economice, inclusiv măsura în cauză. Prin urmare, în conformitate cu jurisprudența anterioară a Curții de Justiție și cu practica Comisiei (123), în lipsa unui interes public prioritar (124), Comisia consideră că beneficiarilor ar trebui să li se permită să beneficieze în continuare de avantajele măsurii în cauză, pe întreaga perioadă de amortizare prevăzută la articolul 12 alineatul (5) din TRLIS. |
| --- | --- |

(168)

Comisia consideră, de asemenea, că beneficiarii respectivi ar trebui să continue să se bucure de avantajele măsurii în cauză până la sfârșitul perioadei de amortizare stabilite de măsură. Comisia confirmă că operațiunile au fost planificate, iar investițiile au fost efectuate în cadrul așteptărilor rezonabile și legitime privind un anumit grad de continuitate al condițiilor economice, inclusiv măsura în cauză. Prin urmare, în conformitate cu jurisprudența anterioară a Curții de Justiție și cu practica Comisiei (123), în lipsa unui interes public prioritar (124), Comisia consideră că beneficiarilor ar trebui să li se permită să beneficieze în continuare de avantajele măsurii în cauză, pe întreaga perioadă de amortizare prevăzută la articolul 12 alineatul (5) din TRLIS.

| (169) | În plus, Comisia consideră că trebuie avută în vedere o perioadă rezonabilă de tranziție pentru întreprinderile care au obținut deja, pe termen lung, drepturi în întreprinderi străine și care nu au avut aceste drepturi pe o perioadă neîntreruptă de cel puțin un an la data publicării deciziei de inițiere. Prin urmare, Comisia consideră că întreprinderile care au îndeplinit toate celelalte condiții relevante din articolul 12 alineatul (5) din TRLIS (a se vedea considerentul 21) până la 21 decembrie 2007, în afara condiției de a fi deținut titlurile de participare pe o perioadă neîntreruptă de cel puțin un an, ar trebui, de asemenea, să beneficieze de așteptări legitime, dacă au avut aceste drepturi pe o perioadă neîntreruptă de cel puțin un an la data de 21 decembrie 2008. |
| --- | --- |

(169)

În plus, Comisia consideră că trebuie avută în vedere o perioadă rezonabilă de tranziție pentru întreprinderile care au obținut deja, pe termen lung, drepturi în întreprinderi străine și care nu au avut aceste drepturi pe o perioadă neîntreruptă de cel puțin un an la data publicării deciziei de inițiere. Prin urmare, Comisia consideră că întreprinderile care au îndeplinit toate celelalte condiții relevante din articolul 12 alineatul (5) din TRLIS (a se vedea considerentul 21) până la 21 decembrie 2007, în afara condiției de a fi deținut titlurile de participare pe o perioadă neîntreruptă de cel puțin un an, ar trebui, de asemenea, să beneficieze de așteptări legitime, dacă au avut aceste drepturi pe o perioadă neîntreruptă de cel puțin un an la data de 21 decembrie 2008.

| (170) | Pe de altă parte, în situațiile în care întreprinderea receptoare spaniolă nu a beneficiat de drepturi direct sau indirect până după data de 21 decembrie 2007, orice ajutor incompatibil va fi recuperat de la acest beneficiar cu excepția cazului în care: în primul rând, înainte de 21 decembrie 2007, o întreprindere receptoare spaniolă și-a asumat o obligație irevocabilă de a deține aceste drepturi; în al doilea rând, contractul a cuprins o condiție de suspendare legată de faptul că operațiunea în cauză este supusă aprobării obligatorii a unei autorități de reglementare și, în al treilea rând, operațiunea a fost notificată înainte de 21 decembrie 2007. De fapt, după publicarea deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial, nu se poate susține că un operator economic prudent nu ar fi putut să prevadă adoptarea unei măsuri comunitare care i-ar putea afecta interesele ca prezenta decizie. În lumina celor menționate anterior, Comisia concluzionează că recuperarea are loc referitor la toate cazurile neacoperite de considerentele 167 și 169 din prezenta decizie. Comisia consideră, de asemenea, că măsura în cauză nu constituie ajutor dacă, la momentul când beneficiarii s-au bucurat de avantajele acesteia, erau îndeplinite toate condițiile prevăzute în legislația adoptată în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98 și aplicabile în momentul beneficierii de deducerea fiscală. |
| --- | --- |

(170)

Pe de altă parte, în situațiile în care întreprinderea receptoare spaniolă nu a beneficiat de drepturi direct sau indirect până după data de 21 decembrie 2007, orice ajutor incompatibil va fi recuperat de la acest beneficiar cu excepția cazului în care: în primul rând, înainte de 21 decembrie 2007, o întreprindere receptoare spaniolă și-a asumat o obligație irevocabilă de a deține aceste drepturi; în al doilea rând, contractul a cuprins o condiție de suspendare legată de faptul că operațiunea în cauză este supusă aprobării obligatorii a unei autorități de reglementare și, în al treilea rând, operațiunea a fost notificată înainte de 21 decembrie 2007. De fapt, după publicarea deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial, nu se poate susține că un operator economic prudent nu ar fi putut să prevadă adoptarea unei măsuri comunitare care i-ar putea afecta interesele ca prezenta decizie. În lumina celor menționate anterior, Comisia concluzionează că recuperarea are loc referitor la toate cazurile neacoperite de considerentele 167 și 169 din prezenta decizie. Comisia consideră, de asemenea, că măsura în cauză nu constituie ajutor dacă, la momentul când beneficiarii s-au bucurat de avantajele acesteia, erau îndeplinite toate condițiile prevăzute în legislația adoptată în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98 și aplicabile în momentul beneficierii de deducerea fiscală.

| (171) | În lumina considerentelor de mai sus, într-un anumit an, pentru un anumit beneficiar, valoarea precisă a ajutorului corespunde cu valoarea actualizată netă a reducerii sarcinii fiscale acordate prin amortizare în temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS. Prin urmare, aceasta depinde de rata impozitului întreprinderii în anii în cauză și de rata aplicabilă a dobânzii actualizate. |
| --- | --- |

(171)

În lumina considerentelor de mai sus, într-un anumit an, pentru un anumit beneficiar, valoarea precisă a ajutorului corespunde cu valoarea actualizată netă a reducerii sarcinii fiscale acordate prin amortizare în temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS. Prin urmare, aceasta depinde de rata impozitului întreprinderii în anii în cauză și de rata aplicabilă a dobânzii actualizate.

| (172) | Pentru un anumit an și un anumit beneficiar, valoarea nominală a ajutorului corespunde cu reducerea fiscală acordată de aplicarea articolului 12 alineatul (5) din TRLIS pentru drepturile în întreprinderile străine care nu îndeplinesc condițiile descrise în considerentele 167 și 169. |
| --- | --- |

(172)

Pentru un anumit an și un anumit beneficiar, valoarea nominală a ajutorului corespunde cu reducerea fiscală acordată de aplicarea articolului 12 alineatul (5) din TRLIS pentru drepturile în întreprinderile străine care nu îndeplinesc condițiile descrise în considerentele 167 și 169.

| (173) | Valoarea actualizată se calculează aplicând rata dobânzii la valoarea nominală, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004, modificat prin Regulamentul (CE) nr. 271/2008. |
| --- | --- |

(173)

Valoarea actualizată se calculează aplicând rata dobânzii la valoarea nominală, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004, modificat prin Regulamentul (CE) nr. 271/2008.

| (174) | La calcularea sarcinii fiscale a beneficiarilor în lipsa măsurii de ajutor ilegal, autoritățile spaniole trebuie să se bazeze pe tranzacțiile desfășurate în perioada anterioară publicării deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial, astfel cum se indică mai sus. Nu este posibil să se susțină că, în cazul în care avantajele ilegale nu ar fi existat, beneficiarii și-ar fi structurat tranzacțiile în mod diferit pentru a-și reduce sarcina fiscală. Astfel cum a menționat clar Curtea în hotărârea Unicredito
   (125), aceste considerații ipotetice nu pot fi luate în considerare în scopul calculării ajutorului. |
| --- | --- |

(174)

La calcularea sarcinii fiscale a beneficiarilor în lipsa măsurii de ajutor ilegal, autoritățile spaniole trebuie să se bazeze pe tranzacțiile desfășurate în perioada anterioară publicării deciziei de inițiere în Jurnalul Oficial, astfel cum se indică mai sus. Nu este posibil să se susțină că, în cazul în care avantajele ilegale nu ar fi existat, beneficiarii și-ar fi structurat tranzacțiile în mod diferit pentru a-și reduce sarcina fiscală. Astfel cum a menționat clar Curtea în hotărârea Unicredito
   (125), aceste considerații ipotetice nu pot fi luate în considerare în scopul calculării ajutorului.

VII.   CONCLUZIE

| (175) | Comisia consideră că, în lumina jurisprudenței menționate anterior și a caracteristicilor specifice cazului, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie o schemă de ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat în măsura în care se aplică achizițiilor intracomunitare. Comisia consideră, de asemenea, că măsura în cauză, întrucât a fost pusă în aplicare cu încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat, constituie o schemă de ajutor ilegal în măsura în care se aplică achizițiilor intracomunitare. Cu toate acestea, având în vedere prezența așteptărilor legitime până la data publicării deciziei de inițiere, Comisia renunță în mod excepțional la recuperarea oricăror avantaje fiscale care decurg din aplicarea schemei de ajutor pentru ajutorul legat de titlurile de participare deținute direct sau indirect de o întreprindere receptoare spaniolă într-o întreprindere străină înainte de data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a Deciziei Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare în temeiul articolului 88 alineatul (2), cu excepția situației în care, în primul rând, înainte de 21 decembrie 2007 o întreprindere receptoare spaniolă și-a asumat o obligație irevocabilă de a deține aceste drepturi; în al doilea rând, contractul a cuprins o condiție de suspendare legată de faptul că operațiunea în cauză este supusă aprobării obligatorii a unei autorități de reglementare și, în al treilea rând, operațiunea a fost notificată înainte de 21 decembrie 2007. |
| --- | --- |

(175)

Comisia consideră că, în lumina jurisprudenței menționate anterior și a caracteristicilor specifice cazului, articolul 12 alineatul (5) din TRLIS constituie o schemă de ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat în măsura în care se aplică achizițiilor intracomunitare. Comisia consideră, de asemenea, că măsura în cauză, întrucât a fost pusă în aplicare cu încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat, constituie o schemă de ajutor ilegal în măsura în care se aplică achizițiilor intracomunitare. Cu toate acestea, având în vedere prezența așteptărilor legitime până la data publicării deciziei de inițiere, Comisia renunță în mod excepțional la recuperarea oricăror avantaje fiscale care decurg din aplicarea schemei de ajutor pentru ajutorul legat de titlurile de participare deținute direct sau indirect de o întreprindere receptoare spaniolă într-o întreprindere străină înainte de data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a Deciziei Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare în temeiul articolului 88 alineatul (2), cu excepția situației în care, în primul rând, înainte de 21 decembrie 2007 o întreprindere receptoare spaniolă și-a asumat o obligație irevocabilă de a deține aceste drepturi; în al doilea rând, contractul a cuprins o condiție de suspendare legată de faptul că operațiunea în cauză este supusă aprobării obligatorii a unei autorități de reglementare și, în al treilea rând, operațiunea a fost notificată înainte de 21 decembrie 2007.

| (176) | Comisia menține procedura inițiată la 10 octombrie 2007 deschisă în ceea ce privește operațiunile extracomunitare în vederea noilor elemente pe care autoritățile spaniole s-au angajat să le furnizeze, |
| --- | --- |

(176)

Comisia menține procedura inițiată la 10 octombrie 2007 deschisă în ceea ce privește operațiunile extracomunitare în vederea noilor elemente pe care autoritățile spaniole s-au angajat să le furnizeze,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Schema de ajutor pusă în aplicare de Spania în temeiul articolului 12 alineatul (5) din Decretul legislativ regal nr. 4/2004 din 5 martie 2004 de consolidare a modificărilor aduse Legii spaniole privind impozitarea societăților comerciale, aplicată în mod ilegal de Spania, prin încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat, este incompatibilă cu piața comună în ceea ce privește ajutorul acordat beneficiarilor pentru achizițiile intracomunitare.

(2)   Cu toate acestea, reducerile fiscale de care se bucură beneficiarii în ceea ce privește achizițiile intracomunitare, în temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS, care sunt legate de drepturile deținute direct sau indirect în întreprinderile străine care îndeplinesc condițiile relevante ale schemei de ajutor până la 21 decembrie 2007, în afara condiției de a deține titlurile de participare pentru o perioadă neîntreruptă de cel puțin un an, se pot aplica în continuare pentru întreaga perioadă de amortizare stabilită de schema de ajutor.

(3)   Reducerile fiscale de care se bucură beneficiarii în ceea ce privește achizițiile intracomunitare, în temeiul articolului 12 alineatul (5) din TRLIS, aferente unei obligații irevocabile asumate înainte de 21 decembrie 2007 de a deține astfel de drepturi și în cazul în care contractul cuprinde o condiție de suspendare legată de faptul că operațiunea în cauză este supusă aprobării obligatorii a unei autorități de reglementare, iar decizia și operațiunea au fost notificate înainte de 21 decembrie 2007, se pot aplica în continuare pentru întreaga perioadă de amortizare stabilită de schema de ajutor pentru partea din drepturile deținute începând cu data la care este ridicată condiția de suspendare.

Articolul 2

Reducerea fiscală acordată de schema menționată la articolul 1 nu constituie ajutor dacă, atunci când a fost acordată, aceasta îndeplinea condițiile prevăzute de legislația adoptată în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 994/98 și aplicabilă la momentul acordării ajutorului.

Articolul 3

Reducerea fiscală acordată de schema menționată la articolul 1 care, atunci când a fost acordată, îndeplinea condițiile prevăzute de legislația adoptată în temeiul articolului 1 din Regulamentul (CE) nr. 994/98 sau de orice altă schemă de ajutor în vigoare la momentul respectiv, este compatibilă cu piața comună, până la intensitățile maxime de ajutor aplicabile ajutorului respectiv.

Articolul 4

(1)   Spania recuperează ajutorul incompatibil care corespunde reducerii fiscale în temeiul schemei menționate la articolul 1 alineatul (1) de la beneficiarii ale căror drepturi în întreprinderile străine, achiziționate în contextul achizițiilor intracomunitare, nu îndeplinesc condițiile descrise în articolul 1 alineatul (2).

(2)   Sumelor care urmează a fi recuperate li se aplică dobândă de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului până la recuperarea efectivă a acestora.

(3)   Dobânda se calculează prin aplicarea unei baze compuse în temeiul capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004, modificat prin Regulamentul (CE) nr. 271/2008.

(4)   Spania anulează orice reducere fiscală restantă prevăzută în temeiul schemei menționate la articolul 1 alineatul (1) cu începere de la data adoptării prezentei decizii, cu excepția reducerii aferente drepturilor deținute în întreprinderi străine, care îndeplinesc condițiile descrise la articolul 1 alineatul (2).

Articolul 5

(1)   Recuperarea ajutorului acordat în temeiul schemei menționate la articolul 1 este imediată și efectivă.

(2)   Spania asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării prezentei decizii.

Articolul 6

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Spania transmite următoarele informații:

| (a) | lista beneficiarilor care au primit ajutor în temeiul schemei menționate la articolul 1 și suma totală a ajutorului primit de fiecare dintre aceștia, în temeiul schemei în cauză; |
| --- | --- |

(a)

lista beneficiarilor care au primit ajutor în temeiul schemei menționate la articolul 1 și suma totală a ajutorului primit de fiecare dintre aceștia, în temeiul schemei în cauză;

| (b) | suma totală (principal și dobânzile de recuperare) care urmează a fi recuperată de la fiecare beneficiar; |
| --- | --- |

(b)

suma totală (principal și dobânzile de recuperare) care urmează a fi recuperată de la fiecare beneficiar;

| (c) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și planificate în vederea respectării prezentei decizii; |
| --- | --- |

(c)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și planificate în vederea respectării prezentei decizii;

| (d) | documente care demonstrează că s-a dispus rambursarea ajutorului din partea beneficiarilor. |
| --- | --- |

(d)

documente care demonstrează că s-a dispus rambursarea ajutorului din partea beneficiarilor.

(2)   Spania informează în continuare Comisia cu privire la progresele înregistrate de măsurile naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la finalizarea procesului de recuperare a ajutorului acordat în temeiul schemei menționate la articolul 1. Aceasta transmite imediat, la solicitarea Comisiei, informații privind măsurile deja adoptate și planificate în vederea respectării prezentei decizii. De asemenea, aceasta furnizează informații detaliate privind valoarea ajutorului și a dobânzilor deja recuperate de la beneficiari.

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

Adoptată la Bruxelles, 28 octombrie 2009.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 311, 21.12.2007, p. 21.

1

(2)  Publicată în Monitorul Oficial spaniol din 11.3.2004.

2

(3)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

3

(4)  A se vedea: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

4

(5)  A se vedea nota de subsol 1.

5

(6)  Legea nr. 4/2008 din 23 decembrie 2008, care a adus modificări mai multor dispoziții ale legislației fiscale.

6

(7)  A se vedea articolele 46 și 39 din Codul comercial 1885.

7

(8)  Ca urmare a punerii în aplicare a Legii nr. 16/2007 din 4 iulie 2007 privind reforma și adaptatarea legislației societăților comerciale în domeniul contabilității în vederea armonizării internaționale în conformitate cu legislația Uniunii Europene.

8

(9)  A se vedea articolul 21 alineatul (1) litera (a) din TRLIS.

9

(10)  A se vedea articolul 21 alineatul (1) litera (b) din TRLIS.

10

(11)  A se vedea articolul 21 alineatul (1) litera (c) punctul 1 din TRLIS.

11

(12)  A se vedea articolul 21 alineatul (1) litera (c) punctul 2 din TRLIS.

12

(13)  În temeiul legislației actuale, dispoziția este numerotată ca articolul 12 alineatul (6) din TRLIS.

13

(14)  Astfel cum se prevede în mod explicit în cel de al doilea paragraf al articolului 12 alineatul (5): „Deducerea acestei diferențe este compatibilă, acolo unde este cazul, cu dispozițiile menționate la alineatul (3) din prezentul articol”.

14

(15)  A se vedea Hotărârea din 10 decembrie 1969, Comisia/Franța, cauzele conexate 6/69 și 11/69, Rec., p. 523. A se vedea, de asemenea, punctul 18 din Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor referitoare la ajutoare de stat în cazul măsurilor legate de impozitarea directă a activităților (JO C 384, 10.12.1998, p. 3).

15

Comisia

Franța

(16)  A se vedea considerentul 7.

16

(17)  A se vedea considerentul 8.

17

(18)  Autoritățile spaniole au făcut trimitere la articolul 194 din Decretul 1564/1989 din 22.12.1989.

18

(19)  Autoritățile spaniole au făcut trimitere la Rezoluția ICAC (Institutul de contabilitate și audit) nr. 3, BOICAC, 27.11.1996.

19

(20)  A se vedea Decizia Comisiei din 22 septembrie 2004, N 354/04, Irlanda, Regimul societăților-mamă (JO C 131, 28.5.2005, p. 10).

20

(21)  JO C 384, 10.12.1998, p. 3.

21

(22)  A se vedea considerentul 12.

22

(23)  A se vedea Hotărârea din 10 aprilie 2008, Țările de Jos/Comisia, T-233/04, Rep., p. II-591.

23

Jos

Comisia

(24)  A se vedea Decizia Comisiei din 14 februarie 2008, N 480/07, Reducerea venitului din anumite active necorporale (JO C 80, 1.4.2008, p. 1).

24

(25)  A se vedea Hotărârea din 8 noiembrie 2008, Adria-Wien Pipeline GmbH și Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Rep., p. I-8365.

25

Adria-Wien Pipeline GmbH și Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(26)  JO L 157, 26.6.2003, p. 49.

26

(27)  JO L 7, 13.1.2004, p. 41.

27

(28)  În temeiul articolului 89 alineatul (3) din TRLIS.

28

(29)  A se vedea scrisoarea autorităților spaniole din 5 decembrie 2007 adresată Comisiei, p. 35, menționată în considerentul 7.

29

(30)  JO L 225, 20.8.1990, p. 1.

30

(31)  JO L 310, 25.11.2005, p. 1.

31

(32)  Observațiile din partea autorităților spaniole au fost primite la 5 decembrie 2007, în timp ce statele membre au trebuit să aplice Directiva 2005/56/CE până la 15 decembrie 2007.

32

(33)  A se vedea considerentele Regulamentului (CE) nr. 1435/2003 al Consiliului din 22 iulie 2003 privind statutul societății cooperative europene (SCE) (JO L 207, 18.8.2003, p. 1) și avizul Comitetului Economic și Social din 28 aprilie 2004, COM(2003) 703 final – 2003/2077(COD).

33

(34)  Astfel cum s-a menționat la pagina 8 din scrisoarea autorităților spaniole din 30 iunie 2008 – a se vedea considerentul 9 de mai sus.

34

(35)  Se face trimitere la evaluarea, de către Comisie, a punerii în aplicare a Directivei 2004/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind ofertele publice de achiziție (JO L 142, 30.4.2004, p. 12).

35

(36)  A se vedea Deciziile Comisiei din 10 iunie 2005, Cesky Telecom; din 10 ianuarie 2005, O2; din 23 mai 2006, Quebec, GIC, BAA; din 15 septembrie 2004, Abbey National; și din 26 martie 2007, ScottishPower, disponibile la http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/

36

2

(37)  Planul de acțiune privind ajutoarele de stat – ajutoare de stat mai puține și mai bine alocate: foaie de parcurs pentru reforma în domeniul ajutoarelor de stat 2005-2009, COM(2005) 107 final (JO L 1, 4.1.2003, p. 1).

37

(38)  Hotărârea din 12 septembrie 2007, Koninklijke Friesland Foods/Comisia, T-348/03, Rep., p. II-101.

38

Koninklijke Friesland Foods

Comisia

(39)  Întrebările cu solicitare de răspuns scris E-4431/05 și E-4772/05.

39

(40)  De exemplu, Decizia Comisiei din 30 iulie 2004 în cauza N 354/04, Irlanda, Regimul societăților-mamă (JO C 131, 28.5.2005, p. 11) și Decizia Comisiei din 13 iulie 2006 în cauza C4/07 (ex N 465/06), Groepsrentebox (JO C 66, 22.3.2007, p. 30).

40

(41)  A se vedea Decizia 2001/168/CECO a Comisiei din 31 octombrie 2000 privind legile spaniole referitoare la impozitul pe profit (JO L 60, 1.3.2001, p. 57).

41

(42)  Hotărârea din 15 iulie 2004, Spania/Comisia, C 501/00, Rec., p. I-6717.

42

Spania

Comisia

(43)  A se vedea secțiunea II.1.b) ff) din Raportul Comisiei privind aplicarea normelor referitoare la ajutoare de stat în cazul măsurilor legate de impozitarea directă a activităților, disponibil la http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/rapportaidesfiscales_en.pdf.

43

(44)  A se vedea Decizia 82/364/CEE a Comisiei din 17 mai 1982 privind subvenționarea de către Franța a ratelor dobânzii pentru creditele de finanțare a exporturilor din Franța către Grecia după aderarea Greciei la Comunitatea Economică Europeană (JO L 159, 10.6.1982, p. 44), în special partea IV, care se referă la cauzele 6/69 și 11/69, Comisia/Franța.

44

Comisia

Franța

(45)  A se vedea Rezoluția ICAC nr. 3 din noiembrie 1996, BOICAC 27.

45

(46)  A se vedea nota de subsol 42.

46

(47)  A se vedea nota de subsol 21.

47

(48)  Hotărârea pronunțată în cauza Adria-Wien, C-143/99, a se vedea nota de subsol 25, punctul 41; hotărârea pronunțată în cauza GIL Insurance, C-308/01, Rec., 2004, p. I-4777, punctul 68; hotărârea pronunțată în cauza Heiser, C-172/03, Rec., 2005, p. I-1627, punctul 40; și hotărârea pronunțată în cauza Portugalia/Comisia, C-88/03, Rec., 2006, p. I-7115, punctul 54.

48

Adria-Wien

GIL Insurance

Heiser

Portugalia

Comisia

(49)  A se vedea Hotărârea din 6 septembrie 2006, Portugalia/Comisia, C-88/03, Rec., p. I-7115, punctul 54.

49

Portugalia

Comisia

(50)  A se vedea, de exemplu, Hotărârea din 29 februarie 1996, Belgia/Comisia, C-56/93, Rec., p. I-723, punctul 79; Hotărârea din 26 septembrie 1996, Franța/Comisia, C-241/94, Rec., p. I-4551, punctul 20; Hotărârea din 17 iunie 1999, Belgia/Comisia, C-75/97, Rec., p. I-3671, punctul 25; și Hotărârea din 13 februarie 2003, Spania/Comisia, C-409/00, Rec., p. I-10901, punctul 46.

50

Belgia

Comisia

Franța

Comisia

Belgia

Comisia

Spania

Comisia

(51)  A se vedea, de exemplu, Hotărârea din 15 decembrie 2005, Italia/Comisia, C-66/02, Rec., p. I-10901, punctul 101. A se vedea, de asemenea, Decizia Comisiei din 8 iulie 2009 privind schema groepsrentebox (C 4/07 – ex N 465/06), nepublicată încă în Jurnalul Oficial, în special considerentul 75 et seq.

51

Italia

Comisia

et seq

(52)  A se vedea nota de subsol 21.

52

(53)  A se vedea nota de subsol 52, Decizia privind schema groepsrentebox, în special considerentul 83 et seq.

53

et seq

(54)  A se vedea, printre altele, Hotărârea din 1 iulie 2004, Salzgitter/Comisia, T-308/00, Rec., p. II-1933, punctul 82.

54

Salzgitter

Comisia

(55)  A se vedea documentul SEC(2007) 268 din 21.2.2007.

55

(56)  JO L 294, 10.11.2001, p. 22, directivă care a intrat în vigoare la 10 noiembrie 2001.

56

(57)  JO L 294, 10.11.2001, p. 1, regulament care a intrat în vigoare la 8 octombrie 2004.

57

(58)  15 decembrie 2007, în temeiul articolului 19 din Directiva privind dreptul societăților comerciale.

58

(59)  Disponibil la http://noticias.juridicas.com/base_datos/Vacatio/l3-2009.html.

59

(60)  Nepunerea în aplicare a Directivei privind fuziunile transfrontaliere, drepturile acționarilor minoritari, drepturile creditorilor, legislația muncii, marca națională, partenerii locali, sistemul de reglementare, sinergii economice, considerații politice, strategice și comerciale.

60

(61)  Hotărârea din 13 decembrie 2005, SEVIC Systems, C-411/03, Rec., p. I-10805, punctele 23-31.

61

SEVIC Systems

(62)  Hotărârea din 13 decembrie 2005, SEVIC Systems, C-411/03, citată mai sus, punctul 23.

62

SEVIC Systems

(63)  Hotărârea din 27 septembrie 2000, BP Chemicals Ltd/Comisia, T-184/97, Rec., p. II-3145, punctul 55; a se vedea, de asemenea, Hotărârea din 12 noiembrie 1992, Kerafina, C-134/91 și C-135/91, Rec., punctul 20 și Hotărârea din 15 iunie 1993, Matra SA/Comisia, C-225/91, Rec., punctul 41.

63

BP Chemicals Ltd

Comisia

Kerafina

Matra SA

Comisia

(64)  În temeiul articolului 42 din Codul comercial 1885.

64

(65)  A se vedea articolul 42 alineatul (1) din Codul comercial 1885.

65

(66)  Întreprinderile care au emis titluri de stat au recunoscut că au efectuat tranzacții pe o piață reglementată a oricărui stat membru în sensul articolului 1 alineatul (13) din Directiva 93/22/CEE a Consiliului, în conformitate cu articolul 4 din directivă.

66

(67)  Articolul 194 din Decretul regal nr. 1564/1989 din 22 decembrie 1989 de aprobare a Legii revizuite privind societățile comerciale pe acțiuni.

67

(68)  JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

68

(69)  În temeiul articolului 89 alineatul (3) din TRLIS.

69

(70)  În temeiul articolului 11 alineatul (4) din TRLIS.

70

(71)  În conformitate cu TRLIS modificat prin Legea 35/2006, rata impozitului pentru societățile comerciale utilizată la calculare a fost de 35 % în perioada 2002-2006, 32,5 % în 2007 și 30 % ulterior.

71

(72)  Cea de a opta dispoziție suplimentară, Legea nr. 35/2006 din 28 noiembrie privind impozitul pe venit și modificarea parțială a Legilor privind impozitul pe profit și pe venit pentru nerezidenți și impozitul pe averea netă, Monitorul Oficial de stat nr. 285, 29.11.2006.

72

(73)  A se vedea cauza C-88/03, Portugalia/Comisia, punctul 81, citată la nota de subsol 49; a se vedea Hotărârea din 9 septembrie 2009, Territorio foral de Álava și alții, T-227/01, nepublicată încă în Rec., punctul 179; și Hotărârea din 9 septembrie 2009, Territorio foral de Álava și alții, T-230/01, nepublicată încă în Rec., punctul 190.

73

Portugalia

Comisia

Territorio foral de Álava și alții

Territorio foral de Álava și alții

(74)  În temeiul articolului 89 alineatul (3) litera (a) punctul 1 din TRLIS.

74

(75)  A se vedea articolele 89, 21 și 22 din TRLIS.

75

(76)  Astfel cum se prevede explicit în paragraful al doilea din articolul 12 alineatul (5): „deducerea acestei diferențe [și anume articolul 12 alineatul (5) din TRLIS] este compatibilă, acolo unde este cazul, cu pierderile de depreciere menționate la alineatul (3) din prezentul articol”.

76

(77)  A se vedea, în special, considerentul 48.

77

(78)  Legea privind impozitul pe profit 43/1995, abrogată de Decretul legislativ regal nr. 4/2004.

78

(79)  Definit de autoritățile spaniole în expunerea de motive la Legea nr. 43/1995 ca „Principiul competitivității impune ca sistemul de impozite ale societăților comerciale să susțină și să respecte măsurile politicii economice de sporire a competitivității [...], și impune, de asemenea, stimulente pentru a intensifica natura internațională a activităților economice și, prin urmare, pentru a conduce la o creștere a exporturilor, pentru a respecta acest principiu”.

79

(80)  A se vedea, printre altele, Decizia Comisiei din 22 martie 2006 privind stimulentele fiscale directe în favoarea investițiilor legate de export, JO C 302, 14.12.2007, p. 3, considerentul 51.

80

(81)  A se vedea punctul 127 din hotărârea citată la nota de subsol 42.

81

(82)  A se vedea Decizia Comisiei din 8 iulie 2009 în cauza C-2/07, Groepsrentebox, nepublicată încă în Jurnalul Oficial, în special considerentul 107.

82

(83)  A se vedea e-mailul din 16 iunie 2009 din partea autorităților spaniole citat în considerentul 13.

83

(84)  A se vedea, în special, pagina 6 din scrisoarea autorităților spaniole din 22 aprilie 2009 (A-9531), citată în considerentul 9.

84

(85)  A se vedea Hotărârea din 10 ianuarie 2006, Cassa di Risparmio di Firenze și alții, C-222/04, Rec., p. I-289.

85

Cassa di Risparmio di Firenze și alții

(86)  A se vedea nota de subsol 21. În special, a se vedea punctele 9 și 10 din Comunicarea Comisiei.

86

(87)  A se vedea nota de subsol 42, punctele 139-143.

87

(88)  Hotărârea din 30 aprilie 1998, Vlaams Gewest/Comisia, T-214/95, Rec., p. II-717.

88

Vlaams Gewest

Comisia

(89)  A se vedea hotărârea în cauza C-222/04, deja citată la nota de subsol 85.

89

(90)  A se vedea considerentul 12.

90

(91)  JO L 124, 20.5.2003, p. 36.

91

(92)  A se vedea nota de subsol 42.

92

(93)  A se vedea, în special, considerentele 31 și 44.

93

(94)  A se vedea, în special, punctul 120 din hotărâre.

94

(95)  A se vedea nota de subsol 42, punctul 124.

95

(96)  A se vedea nota de subsol 24 și considerentul 44.

96

(97)  A se vedea Decizia Comisiei din 14 februarie 2008, cauza N 480/07, deja citată la nota de subsol 24.

97

(98)  SEC(2006)1515, COM/2006/0728 final, secțiunea 1.2.

98

(99)  A se vedea considerentul 47.

99

(100)  A se vedea punctul 123 din hotărârea în cauza C-501/00, citat la nota de subsol 42.

100

(101)  A se vedea Hotărârea din 11 august 1995, Wielockx, C-80/94, Rec., p. I-2493, punctul 16; Hotărârea din 11 decembrie 1997, ICI/Colmer (HMIT), C-264/96, Rec., p. I-4695, punctul 19; și Hotărârea din 29 aprilie 1999, Royal Bank of Scotland, C-311/97, Rec., p. I-2651, punctul 19.

101

Wielockx

ICI

Colmer (HMIT)

Royal Bank of Scotland

(102)  A se vedea, în special, Hotărârea din 14 februarie 1995, Schumacker, C-279/93, Rec., p. I-225.

102

Schumacker

(103)  A se vedea Hotărârile din 28 ianuarie 1992, Bachmann/Statul belgian, C-204/90, Rec., p. I-249 și Comisia/Belgia, C-300/90, Rec., p. I-305.

103

Bachmann

Statul belgian

Comisia

Belgia

(104)  A se vedea Hotărârea din 28 aprilie 1998, Decker/Caisse de Maladie des Employés Privés, C-120/95, Rec., p. I-1831, punctul 39; Hotărârea din 28 aprilie 1998, Kohll/Union des Caisses de Maladie, C-158/96, Rec., p. I-1931, punctul 41; și Hotărârea din 6 iunie 2000, Verkooijen, C-35/98, Rec., deja citată, punctul 48.

104

Decker

Caisse de Maladie des Employés Privés

Kohll

Union des Caisses de Maladie

Verkooijen

(105)  A se vedea Hotărârea din 15 iulie 2004, Lenz, C-315/02, Rec., p. I-7063; Hotărârea din 7 septembrie 2004, Manninen, C-319/02, Rec., p. I-7477.

105

Lenz

Manninen

(106)  A se vedea hotărârea în cauza C-35/98, Verkooijen, deja citată, punctul 44.

106

Verkooijen

(107)  A se vedea considerentul 56 et seq.

107

et seq

(108)  A se vedea alte exemple de practică anterioară a Comisiei, precum Decizia 2004/76/CE din 13 mai 2003 privind schema de ajutor pusă în aplicare de Franța în favoarea cartierelor generale și a centrelor logistice, JO L 23, 28.1.2004, p. 1, considerentul 73; a se vedea, de asemenea, din aceleași raționamente, Decizia 2003/515/CE a Comisiei din 17 februarie 2003 privind schema de ajutor pusă în aplicare de Țările de Jos pentru activități de finanțare internațională, JO L 180, 18.7.2003, p. 52, considerentul 105; Decizia 2004/77/CE a Comisiei din 24 iunie 2003 privind schema de ajutor pusă în aplicare de Belgia sub forma unui regim fiscal de „ruling” aplicabil US Foreign Sales Corporations, JO L 23, 28.1.2004, p. 14, considerentul 70.

108

(109)  A se vedea nota de subsol 37.

109

(110)  A se vedea Hotărârea din 4 septembrie 2009, Italia/Comisia, T-211/05, încă neraportată, punctul 173; a se vedea, de asemenea, Hotărârea din 8 iunie 1995, Siemens/Comisia, T-459/93, Rec., p. II-1675, punctul 48.

110

Italia

Comisia

Siemens

Comisia

(111)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

111

(112)  A se vedea deciziile menționate la nota de subsol 108.

112

(113)  Hotărârea din 22 iunie 2006, Forum 187 ASBL, C-182/03 și C-217/03, Rec., p. I-5479, punctul 147; a se vedea hotărârea în cauza C-506/03, Germania/Comisia, încă neraportată, punctul 58; și Hotărârea din 11 martie 1987, Van den Bergh en Jurgens BV/Comisia, C-265/85, Rec., p. 1155, punctul 44.

113

Forum 187 ASBL

Germania

Comisia

Van den Bergh en Jurgens BV

Comisia

(114)  Decizia Comisiei SG(84) D/6421 din 16 mai 1984.

114

(115)  Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-4431/05.

115

(116)  Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-4772/05.

116

(117)  Privind principiul așteptărilor legitime, a se vedea hotărârea în cauza Van den Bergh en Jurgens BV/Comisia, deja citată, punctul 44; hotărârea în cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Forum 187 ASBL/Comisia, Rec., 2006, p. I-5479, punctul 147; și hotărârea în cauza T-290/97, Mehibas Dordtselaan/Comisia, Rec., 2000, p. II-15, punctul 59.

117

Van den Bergh en Jurgens BV

Comisia

Forum 187 ASBL

Comisia

Mehibas Dordtselaan

Comisia

(118)  Hotărârea din 22 decembrie 2008, British Aggregates/Comisia, C-487/06 P, punctele 111-114 și 185 și 186; Hotărârea din 17 octombrie 2002, Linde/Comisia, T-98/00, punctul 33.

118

British Aggregates

Comisia

Linde

Comisia

(119)  Nu este necesar să demonstreze că persoana sau întreprinderea a desfășurat activități pe care altminteri nu le-ar fi desfășurat, legate de asigurarea în cauză.

119

(120)  A se vedea, prin analogie, Decizia Comisiei din 17 februarie 2003 privind centrele de coordonare belgiene (2003/757/CE) și Decizia Comisiei din 20 decembrie 2006, GIE Fiscaux (C46/2004).

120

(121)  A se vedea nota de subsol 1.

121

(122)  A se vedea, printre altele, Decizia 2007/375/CE a Comisiei din 7 februarie 2007 privind scutirea de la plata accizelor pentru uleiurile minerale folosite drept combustibil în producția de alumină în Gardanne, în regiunea Shannon și în Sardinia, pusă în aplicare de Franța, Irlanda și, respectiv, Italia (JO L 147, 8.6.2007, p. 29) și Decizia Comisiei din 24 iunie 2003 privind sistemul de ajutor pus în aplicare de Belgia, deja citată, considerentul 79.

122

(123)  A se vedea Decizia 2003/755/CE a Comisiei din 17 februarie 2003 privind sistemul de ajutor pus în aplicare de Belgia în favoarea centrelor de coordonare stabilite în Belgia (JO L 282, 30.10.2003, p. 25) și hotărârea în cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Forum 187 ASBL, punctele 162 și 163.

123

Forum 187 ASBL

(124)  A se vedea hotărârea în cauza Forum 187, deja citată, punctul 149; a se vedea, de asemenea, Hotărârea din 14 mai 1975, CNTA/Comisia, 74/74, Rec., p. 533, punctul 44.

124

Forum 187

CNTA

Comisia

(125)  Hotărârea din 15 decembrie 2005, Unicredito Italiano Spa/Agenzia delle Entrate, C-148/04, Rec., p. I-11137, punctele 117-119.

125

Unicredito Italiano Spa

Agenzia delle Entrate

---

ANEXĂ

Lista părților interesate care au transmis observații privind decizia de inițiere și nu au solicitat să rămână anonime

| | Abertis Infraestructuras SA |
| --- | --- |

Abertis Infraestructuras SA

| | Acerinox SA |
| --- | --- |

Acerinox SA

| | Aeropuerto de Belfast SA. |
| --- | --- |

Aeropuerto de Belfast SA.

| | Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA |
| --- | --- |

Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA

| | Amey UK Ltd |
| --- | --- |

Amey UK Ltd

| | Applus Servicios Tecnológicos SL |
| --- | --- |

Applus Servicios Tecnológicos SL

| | Asociación Española de Banca (AEB) |
| --- | --- |

Asociación Española de Banca (AEB)

| | Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) |
| --- | --- |

Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA)

| | Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN) |
| --- | --- |

Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN)

| | Asociación de Marcas Renombradas Españolas |
| --- | --- |

Asociación de Marcas Renombradas Españolas

| | Asociación Española de Asesores Fiscales |
| --- | --- |

Asociación Española de Asesores Fiscales

| | Amadeus IT Group SA |
| --- | --- |

Amadeus IT Group SA

| | Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA |
| --- | --- |

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA

| | Banco Santander SA |
| --- | --- |

Banco Santander SA

| | Club de Exportadores e Inversores Españoles |
| --- | --- |

Club de Exportadores e Inversores Españoles

| | Compañía de distribución integral Logista SA |
| --- | --- |

Compañía de distribución integral Logista SA

| | Confederacion Española de Organizaciones Empresariales |
| --- | --- |

Confederacion Española de Organizaciones Empresariales

| | Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME) |
| --- | --- |

Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

| | Ebro Puleva SA |
| --- | --- |

Ebro Puleva SA

| | Ferrovial Servicios SA |
| --- | --- |

Ferrovial Servicios SA

| | Hewlett-Packard Española SL |
| --- | --- |

Hewlett-Packard Española SL

| | La Caixa S A, |
| --- | --- |

La Caixa S A,

| | Iberdrola S A |
| --- | --- |

Iberdrola S A

| | Norvarem SA |
| --- | --- |

Norvarem SA

| | Prosegur Compañía de Seguridad SA |
| --- | --- |

Prosegur Compañía de Seguridad SA

| | Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR) |
| --- | --- |

Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR)

| | Telefónica SA |
| --- | --- |

Telefónica SA

---