# Europeiska unionens L 34/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.034.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 34 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången9 februari 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.034.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 34

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången9 februari 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2011/87/EU |
| | * | Rådets beslut av den 25 oktober 2010 om undertecknande, på unionens vägnar, av ett avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistlösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 109/2011 av den 27 januari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 om krav för typgodkännande av vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon med avseende på stänkskyddsanordningar (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 110/2011 av den 8 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 458/2007 om det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (Esspros) vad gäller adekvat format för överföring av uppgifter, inrapportering av resultat och kriterier för kvalitetsbedömning för Esspros modul om sociala förmåner netto (
  1
  ) | 29 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 111/2011 av den 7 februari 2011 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 33 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 112/2011 av den 7 februari 2011 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 35 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 113/2011 av den 7 februari 2011 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 37 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 114/2011 av den 8 februari 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 39 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/10/EU av den 8 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp bifentrin som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  ) | 41 |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/11/EU av den 8 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat som ett verksamt ämne i bilagorna I och IA till direktivet (
  1
  ) | 45 |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/12/EU av den 8 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp fenoxikarb som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  ) | 49 |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/13/EU av den 8 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp nonansyra som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  ) | 52 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/88/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 juni 2010 om det statliga stöd C 1/09 (f.d. NN 69/08) som Ungern har genomfört till förmån för MOL Nyrt.
  [delgivet med nr K(2010) 3553]

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/89/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 februari 2011 om ett ekonomiskt bidrag från unionen till Nederländerna för undersökningar om Q-feber
  [delgivet med nr K(2011) 554] | 72 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2011/87/EU

*

Rådets beslut av den 25 oktober 2010 om undertecknande, på unionens vägnar, av ett avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistlösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 109/2011 av den 27 januari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 om krav för typgodkännande av vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon med avseende på stänkskyddsanordningar (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens förordning (EU) nr 110/2011 av den 8 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 458/2007 om det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (Esspros) vad gäller adekvat format för överföring av uppgifter, inrapportering av resultat och kriterier för kvalitetsbedömning för Esspros modul om sociala förmåner netto (
  1
  )

1

29

*

Kommissionens förordning (EU) nr 111/2011 av den 7 februari 2011 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

33

*

Kommissionens förordning (EU) nr 112/2011 av den 7 februari 2011 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

35

*

Kommissionens förordning (EU) nr 113/2011 av den 7 februari 2011 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

37

Kommissionens förordning (EU) nr 114/2011 av den 8 februari 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

39

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2011/10/EU av den 8 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp bifentrin som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  )

1

41

*

Kommissionens direktiv 2011/11/EU av den 8 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat som ett verksamt ämne i bilagorna I och IA till direktivet (
  1
  )

1

45

*

Kommissionens direktiv 2011/12/EU av den 8 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp fenoxikarb som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  )

1

49

*

Kommissionens direktiv 2011/13/EU av den 8 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp nonansyra som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  )

1

52

BESLUT

2011/88/EU

*

Kommissionens beslut av den 9 juni 2010 om det statliga stöd C 1/09 (f.d. NN 69/08) som Ungern har genomfört till förmån för MOL Nyrt.
  [delgivet med nr K(2010) 3553]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 3553]

1

55

2011/89/EU

*

Kommissionens beslut av den 8 februari 2011 om ett ekonomiskt bidrag från unionen till Nederländerna för undersökningar om Q-feber
  [delgivet med nr K(2011) 554]

[delgivet med nr K(2011) 554]

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 25 oktober 2010

om undertecknande, på unionens vägnar, av ett avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistlösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan

(2011/87/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 24 februari 2006 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med partnerländerna i Medelhavsområdet i syfte att inrätta en tvistlösningsmekanism för handelsbestämmelserna. |
| --- | --- |

(1)

Den 24 februari 2006 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med partnerländerna i Medelhavsområdet i syfte att inrätta en tvistlösningsmekanism för handelsbestämmelserna.

| (2) | Kommissionen har fört förhandlingar i samråd med den kommitté som har tillsatts enligt artikel 207 i fördraget och inom ramen för de förhandlingsdirektiv som har utfärdats av rådet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har fört förhandlingar i samråd med den kommitté som har tillsatts enligt artikel 207 i fördraget och inom ramen för de förhandlingsdirektiv som har utfärdats av rådet.

| (3) | Dessa förhandlingar har slutförts och ett avtal i form av ett protokoll (nedan kallat protokollet) mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistlösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (1) paraferades den 9 december 2009. |
| --- | --- |

(3)

Dessa förhandlingar har slutförts och ett avtal i form av ett protokoll (nedan kallat protokollet) mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistlösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (1) paraferades den 9 december 2009.

| (4) | Protokollet bör undertecknas. |
| --- | --- |

(4)

Protokollet bör undertecknas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av avtalet i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistlösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (nedan kallat protokollet) godkänns härmed på unionens vägnar, med förbehåll för att nämnda protokoll ingås (2).

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha befogenhet att underteckna protokollet på unionens vägnar, med förbehåll för att det ingås.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 25 oktober 2010.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  EGT L 129, 15.5.2002, s. 3.

1

(2)  Texten till protokollet kommer att offentliggöras tillsammans med beslutet om ingående.

2

---

FÖRORDNINGAR

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/2

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 109/2011

av den 27 januari 2011

om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 om krav för typgodkännande av vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon med avseende på stänkskyddsanordningar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (1), särskilt artikel 14.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 661/2009 är en särförordning inom typgodkännandeförfarandet enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (2). |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 661/2009 är en särförordning inom typgodkännandeförfarandet enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (2).

| (2) | Förordning (EG) nr 661/2009 upphäver rådets direktiv 91/226/EEG av den 27 mars 1991 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om stänkskyddsanordningar på vissa typer av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3). |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EG) nr 661/2009 upphäver rådets direktiv 91/226/EEG av den 27 mars 1991 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om stänkskyddsanordningar på vissa typer av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3).

| (3) | I förordning (EG) nr 661/2009 anges grundläggande krav för typgodkännande av motorfordon med avseende på deras stänkskyddssystem samt för typgodkännande av stänkskyddssystem som separata tekniska enheter. Det är nu nödvändigt att fastställa särskilda förfaranden, provningar och krav för sådant typgodkännande. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 661/2009 anges grundläggande krav för typgodkännande av motorfordon med avseende på deras stänkskyddssystem samt för typgodkännande av stänkskyddssystem som separata tekniska enheter. Det är nu nödvändigt att fastställa särskilda förfaranden, provningar och krav för sådant typgodkännande.

| (4) | Därvid är det viktigt att föra över kraven i direktiv 91/226/EEG till denna förordning och när så krävs anpassa dem till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(4)

Därvid är det viktigt att föra över kraven i direktiv 91/226/EEG till denna förordning och när så krävs anpassa dem till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| (5) | Den här förordningens tillämpningsområde bör överensstämma med det för förordning (EG) nr 661/2009 och således enbart omfatta fordon i kategorierna N och O. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon. |
| --- | --- |

(5)

Den här förordningens tillämpningsområde bör överensstämma med det för förordning (EG) nr 661/2009 och således enbart omfatta fordon i kategorierna N och O. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

Denna förordning är tillämplig på fordon i kategorierna N och O, enligt definitionen i bilaga II till direktiv 2007/46/EG, på vilka stänkskyddsanordningar är monterade samt på stänkskyddsanordningar som är avsedda för montering på fordon i kategorierna N och O.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   stänkskyddssystem: ett system avsett att minska finfördelningen av det vatten som kastas upp från däcken på ett fordon i rörelse; består av en stänkskärm, stänkskydd och skärmkanter med stänkskyddande anordning.

2.   stänkskärm: en styv eller halvstyv komponent avsedd att fånga upp vatten som kastas upp från däcken under körning och rikta detta mot marken; kan helt eller delvis utgöra en del av fordonets kaross eller andra delar av fordonet, t.ex. nederdelen av lastplanet.

3.   stänkskydd: en mjuk komponent monterad lodrätt bakom hjulet på chassits eller lastplanets nederdel eller på stänkskärmen; ska också minska risken för att små föremål, särskilt småsten, kastas upp eller åt sidan mot andra trafikanter.

4.   stänkskyddsanordning: en del av stänkskyddssystemet, som kan omfatta en luft/vattenseparator och en energiabsorbent.

5.   luft/vattenseparator: en komponent som utgör en del av skärmkanten och/eller stänkskyddet, genom vilken luften kan passera samtidigt som den minskar det finfördelade vattenstänket.

6.   energiabsorbent: en komponent som utgör en del av stänkskärmen och/eller stänkskyddet och/eller skärmkanten, och som absorberar energi i vattenstänket och på detta sätt minskar det finfördelade vattenstänket.

7.   skärmkant: en komponent som är placerad ungefär i ett lodrätt plan, parallellt med fordonets längdplan; kan utgöra en del av en stänkskärm eller av fordonets kaross.

8.   styrda hjul: de hjul som påverkas av fordonets styrning.

9.   medspårande axel: en axel som är upphängd i sin mittpunkt så att den kan vridas i en horisontell cirkelbåge.

10.   självstyrande hjul: ett hjul som inte påverkas av fordonets styrning och som kan vridas i en vinkel som på grund av friktionen mot marken inte överstiger 20°.

11.   lyftbar axel: en axel enligt definitionen i punkt 2.15 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 97/27/EG (4).

12.   olastat fordon: ett fordon i körklart skick enligt definitionen i punkt 2.6 i bilaga I till direktiv 2007/46/EG.

13.   däcksmönster: den del av däcket som definieras i punkt 2.8 i bilaga II till rådets direktiv 92/23/EEG (5).

14.   typ av stänkskyddsanordning: anordningar som inte skiljer sig i fråga om följande huvudegenskaper:

15.   dragfordon för släpvagn: ett dragfordon enligt definitionen i punkt 2.1.1.2.2 i bilaga I till direktiv 97/27/EG.

16.   högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last (M): högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last enligt tillverkarens uppgifter enligt beskrivningen i punkt 2.8 i bilaga I till direktiv 2007/46/EG.

17.   typ av fordon vad avser stänkskydd: färdigbyggda, icke-färdigbyggda eller etappvis färdigbyggda fordon som inte skiljer sig i fråga om följande:

typ av stänkskyddsanordning (monterad på fordonet),

tillverkarens typbeteckning för stänkskyddssystemet.

Artikel 3

EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på stänkskyddssystem

1.   Tillverkaren eller dennes representant ska till typgodkännandemyndigheten lämna in ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på stänkskyddssystemet.

2.   Ansökan ska utarbetas enligt förlagan för informationsdokument i del 1 i bilaga I.

3.   Om de relevanta kraven enligt bilaga III och IV till den här förordningen är uppfyllda ska typgodkännandemyndigheten bevilja ett EG-typgodkännande och utfärda ett typgodkännandenummer enligt det numreringssystem som beskrivs i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.

En typgodkännandemyndighet får inte tilldela samma nummer till fler än en fordonstyp.

4.   Vid tillämpningen av punkt 3 ska typgodkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg enligt förlagan i del 2 i bilaga I.

Artikel 4

EG-typgodkännande av stänkskyddssystem som separata tekniska enheter

1.   Tillverkaren eller dennes representant ska till typgodkännandemyndigheten lämna in ansökan om EG-typgodkännande av en typ av stänkskyddssystem som separata tekniska enheter.

Ansökan ska utformas enligt förlagan för informationsdokument i del 1 i bilaga II.

2.   Om de relevanta kraven enligt bilaga III och IV till den här förordningen är uppfyllda ska typgodkännandemyndigheten bevilja ett EG-typgodkännande för separat teknisk enhet och utfärda ett typgodkännandenummer enligt det numreringssystem som beskrivs i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.

En typgodkännandemyndighet får inte tilldela samma nummer till fler än en typ av separat teknisk enhet.

3.   Vid tillämpningen av punkt 2 ska typgodkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg enligt förlagan i del 2 i bilaga II.

Artikel 5

EG-typgodkännandemärke för separata tekniska enheter

Varje separat teknisk enhet som överensstämmer med en typ för vilken EG-typgodkännande för separat teknisk enhet har beviljats enligt denna förordning ska förses med ett EG-typgodkännandemärke för separata tekniska enheter enligt del 3 i bilaga II.

Artikel 6

Giltighet och utökning av typgodkännanden som beviljats enligt direktiv 91/226/EEG

De nationella myndigheterna ska tillåta försäljning och ibruktagande av fordon och separata tekniska enheter som typgodkänts enligt direktiv 91/226/EEG före den 1 november 2012 och fortsätta att bevilja utökning av typgodkännanden av sådana fordon och separata tekniska enheter enligt villkoren i direktiv 91/226/EEG.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 200, 31.7.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  EGT L 103, 23.4.1991, s. 5.

3

(4)  EGT L 233, 25.8.1997, s. 1.

4

(5)  EGT L 129, 14.5.1992, s. 95.

5

---

BILAGA I

DOKUMENT FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE AV FORDON MED AVSEENDE PÅ STÄNKSKYDDSSYSTEM

DEL 1

Informationsdokument

FÖRLAGA

Informationsdokument nr ... för EG-typgodkännande av fordon med avseende på stänkskyddssystem (1).

Nedanstående uppgifter ska ingå, och dokumentet ska lämnas in i tre exemplar och omfatta en innehållsförteckning. Alla ritningar ska tillhandahållas i lämplig skala och vara tillräckligt detaljerade. De ska vara i A4-format eller vikta till A4-format. Eventuella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.

Om systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har elektronisk styrning ska upplysningar om deras prestanda lämnas.

0.   ALLMÄNT

0.1   Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): ...

0.2   Typ: ...

0.2.1   Ev. varumärke(n): ...

0.3   Typbeteckning, om sådan märkning finns på fordonetb ...

0.3.1   Märkningens placering: ...

0.4   Fordonskategoric: ...

0.5   Tillverkarens namn och adress: ...

0.8   Namn och adress för monteringsanläggning(ar): ...

0.9   Namn och adress för ev. representant för tillverkaren: ...

1.   ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION

1.1   Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon: ...

1.3   Antal axlar och hjul: ...

1.3.1   Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering: ...

1.3.2   Antal styrda axlar och deras placering: ...

2.   MÅTT OCH VIKTER(f)(g)

(i kg och mm) (hänvisa till ev. ritning)

2.1   Hjulbas(er) (vid full last)(g)(l): ...

2.6   Vikt i körklart skick (maximum och minimum för varje variant) Fordonets vikt med karosseri och för dragfordon i andra kategorier än M1 med kopplingsanordning om denna är fabriksmonterad, i körklart skick, eller vikten av chassit eller av chassit med hytt utan kaross och/eller kopplingsanordning om karossen och/eller kopplingsanordningen inte har fabriksmonterats (inklusive vätskor, verktyg, reservhjul om monterat och förare, och för bussar och turistbussar vikten av en besättningsmedlem om det i fordonet finns en sittplats avsedd för besättning)h (maximum och minimum för varje variant): ...

2.6.1   Viktens fördelning mellan axlarna och för påhängsvagnar och släpkärror belastning på kopplingspunkten (maximum och minimum för varje variant): ...

2.8   Högsta tekniskt tillåtna vikt inklusive last enligt tillverkarens uppgifter(i)(3): ...

9.   KAROSSERI

9.20   Stänkskyddssystem: ...

9.20.0   Medföljer: ja/nej/ofullständigt1 ...

9.20.1   Kortfattad beskrivning av fordonet med avseende på stänkskyddssystemet och de ingående beståndsdelarna: ...

9.20.2   Detaljerade ritningar av stänkskyddssystemet och dess position i fordonet som visar de mått som anges i figurerna i bilaga VI till förordning (EU) nr 109/2011 och med beaktande av de största däck- och hjulkombinationerna: ...

9.20.3   Typgodkännandenummer för ev. stänkskyddsanordning(ar): ...

Datum, underskrift

DEL 2

FÖRLAGA

(största format: A4 (210 × 297 mm))

EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG

Typgodkännandemyndighetens stämpel

Meddelande om

| — | EG-typgodkännande (2) |
| --- | --- |

—

EG-typgodkännande (2)

| — | utökning av EG-typgodkännande (2) |
| --- | --- |

—

utökning av EG-typgodkännande (2)

| — | vägrat EG-typgodkännande (2) |
| --- | --- |

—

vägrat EG-typgodkännande (2)

| — | återkallat EG-typgodkännande (2) |
| --- | --- |

—

återkallat EG-typgodkännande (2)

av en fordonstyp med avseende på stänkskyddssystem

enligt förordning (EU) nr .../..., senast ändrad genom förordning (EU) nr .../... (2)

EG-typgodkännandenummer: ...

Skäl till utökning: ...

AVSNITT I

0.1.   Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): ...

0.2   Typ: ...

0.2.1   Ev. varumärke(n): ...

0.3   Typbeteckning, om sådan märkning finns på fordonet (3): ...

0.3.1   Märkningens placering: ...

0.4   Fordonskategori (4): ...

0.5   Tillverkarens namn och adress: ...

0.8   Namn och adress för monteringsanläggning(ar): ...

0.9   Namn och adress för ev. representant för tillverkaren: ...

AVSNITT II

1.   Ytterligare uppgifter: se addendum.

2.   Teknisk tjänst med ansvar för provningarna: ...

3.   Provningsrapportens datum: ...

4.   Provningsrapportens nummer: ...

5.   Ev. anmärkningar: se addendum.

6.   Plats: ...

7.   Datum: ...

8.   Underskrift: ...

9.   En innehållsförteckning bifogas till det tekniska underlag som deponerats hos typgodkännandemyndigheten och som kan fås på begäran.

---

(1)  För fordon i kategori N1 och fordon i kategori N2 med en högsta tekniskt tillåten vikt på 7,5 ton kan man med stöd av undantaget i punkt 0.1 i bilaga IV till denna förordning använda informationsdokumentet enligt bilaga II till direktiv 78/549/EEG.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(3)  Om typbeteckningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som behandlas i informationsdokumentet ska tecknen ersättas av symbolen ”?” (t.ex. ABC??123??).

(4)  Enligt definitionerna i avsnitt A i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

Addendum

till intyg om EG-typgodkännande nr

1.   Ytterligare information

1.1   Egenskaper hos stänkskyddsanordningen (typ, kort beskrivning, varumärke eller handelsnamn, typgodkännandenummer):

5.   Eventuella anmärkningar:

---

BILAGA II

DOKUMENT FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE AV STÄNKSKYDDSSYSTEM SOM SEPARATA TEKNISKA ENHETER

DEL 1

Informationsdokument

FÖRLAGA

Informationsdokument nr ... för EG-typgodkännande av stänkskyddssystem som separata tekniska enheter.

Nedanstående uppgifter ska ingå, och dokumentet ska lämnas in i tre exemplar och omfatta en innehållsförteckning. Alla ritningar ska tillhandahållas i lämplig skala och vara tillräckligt detaljerade. De ska vara i A4-format eller vikta till A4-format. Eventuella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.

Om de system, komponenter eller separata tekniska enheter som avses i detta informationsdokument är elektroniskt styrda, ska uppgifter om deras prestanda lämnas.

0.   ALLMÄNT

0.1   Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): ...

0.2   Typ: ...

0.5   Tillverkarens namn och adress: ...

0.7   För komponenter och separata tekniska enheter, placering av EG-typgodkännandemärket och fastsättningsmetod: ...

0.8   Namn och adress för monteringsanläggning(ar): ...

0.9   Namn och adress för ev. representant för tillverkaren: ...

1.   BESKRIVNING AV ANORDNINGEN

1.1   En teknisk beskrivning av stänkskyddsanordningen med angivande av dess fysikaliska funktionsprincip och den relevanta provning som måste genomföras på den: ...

1.2   Material som använts: ...

1.3   Tillräckligt detaljerad(e) ritning(ar) i lämplig skala för att möjliggöra identifiering. Platsen för EG-typgodkännandemärke bör framgå av ritningen/ritningarna: ...

Datum

Underskrift

DEL 2

FÖRLAGA

(största format: A4 (210 × 297 mm))

EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG

Typgodkännandemyndighetens stämpel

Meddelande om

| — | EG-typgodkännande (1) |
| --- | --- |

—

EG-typgodkännande (1)

| — | utökning av EG-typgodkännande (1) |
| --- | --- |

—

utökning av EG-typgodkännande (1)

| — | vägrat EG-typgodkännande (1) |
| --- | --- |

—

vägrat EG-typgodkännande (1)

| — | återkallat EG-typgodkännande (1) |
| --- | --- |

—

återkallat EG-typgodkännande (1)

av en typ av stänkskyddssystem som separat teknisk enhet.

enligt förordning (EU) nr .../..., senast ändrad genom förordning (EU) nr .../... (1)

EG-typgodkännandenummer: ...

Skäl till utökning: ...

AVSNITT I

0.1   Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): ...

0.2   Typ: ...

0.3   Typbeteckning, om sådan märkning finns på den separata tekniska enheten (2): ...

0.3.1   Märkningens placering: ...

0.5   Tillverkarens namn och adress: ...

0.7   Placering av och fastsättningsmetod för EG-typgodkännandemärke: ...

0.8   Namn och adress för monteringsanläggning(ar): ...

0.9.   Namn och adress för ev. representanter för tillverkaren: ...

AVSNITT II

1.   Ev. ytterligare uppgifter: se addendum.

2.   Teknisk tjänst med ansvar för provningarna: ...

3.   Provningsrapportens datum: ...

4.   Provningsrapportens nummer: ...

5.   Ev. anmärkningar: se addendum.

6.   Plats: ...

7.   Datum: ...

8.   Underskrift: ...

9.   En innehållsförteckning bifogas till det tekniska underlag som deponerats hos typgodkännandemyndigheten och som kan fås på begäran.

Addendum

till EG-typgodkännandeintyg nr ...

1.   Ytterligare information

1.1   Anordningens funktionsprincip: energiabsorberande eller luft/vattenseparerande (3):

1.2   Stänkskyddsanordningarnas egenskaper (kort beskrivning, varumärke eller handelsnamn, antal):

5.   Ev. anmärkningar:

DEL 3

DEL 3

EG-typgodkännandemärke för separata tekniska enheter

EG-typgodkännandemärke för separata tekniska enheter

1.   EG-typgodkännandemärket för separata tekniska enheter ska omfatta följande:

1.1   En rektangel runt den gemena bokstaven ”e” följd av sifferbeteckningen för den medlemsstat som beviljat EG-typgodkännandet av den separata tekniska enheten:

| 1 | för Tyskland |
| --- | --- |

1

för Tyskland

| 2 | för Frankrike |
| --- | --- |

2

för Frankrike

| 3 | för Italien |
| --- | --- |

3

för Italien

| 4 | för Nederländerna |
| --- | --- |

4

för Nederländerna

| 5 | för Sverige |
| --- | --- |

5

för Sverige

| 6 | för Belgien |
| --- | --- |

6

för Belgien

| 7 | för Ungern |
| --- | --- |

7

för Ungern

| 8 | för Tjeckien |
| --- | --- |

8

för Tjeckien

| 9 | för Spanien |
| --- | --- |

9

för Spanien

| 11 | för Förenade kungariket |
| --- | --- |

11

för Förenade kungariket

| 12 | för Österrike |
| --- | --- |

12

för Österrike

| 13 | för Luxemburg |
| --- | --- |

13

för Luxemburg

| 17 | för Finland |
| --- | --- |

17

för Finland

| 18 | för Danmark |
| --- | --- |

18

för Danmark

| 19 | för Rumänien |
| --- | --- |

19

för Rumänien

| 20 | för Polen |
| --- | --- |

20

för Polen

| 21 | för Portugal |
| --- | --- |

21

för Portugal

| 23 | för Grekland |
| --- | --- |

23

för Grekland

| 24 | för Irland |
| --- | --- |

24

för Irland

| 26 | för Slovenien |
| --- | --- |

26

för Slovenien

| 27 | för Slovakien |
| --- | --- |

27

för Slovakien

| 29 | för Estland |
| --- | --- |

29

för Estland

| 32 | för Lettland |
| --- | --- |

32

för Lettland

| 34 | för Bulgarien |
| --- | --- |

34

för Bulgarien

| 36 | för Litauen |
| --- | --- |

36

för Litauen

| 49 | för Cypern |
| --- | --- |

49

för Cypern

| 50 | för Malta |
| --- | --- |

50

för Malta

1.2   I närheten av rektangeln anges grundgodkännandenummer (den fjärde delen av typgodkännandenumret). Det föregås av två siffror som anger löpnumret för den här förordningen eller dess senaste större tekniska ändring (för närvarande 00).

2.   EG-typgodkännandemärket för separata tekniska enheter ska fästas på stänkskyddsanordningen på ett sådant sätt att det är outplånligt och tydligt läsbart även efter det att anordningen monterats på ett fordon.

3.   Se nedan ett exempel på ett EG-typgodkännandemärke för separata tekniska enheter.

Exempel på EG-typgodkännandemärke för separata tekniska enheter

Exempel på EG-typgodkännandemärke för separata tekniska enheter

Image

Förklarande anmärkning

Förklarande anmärkning

| Förklaring: | EG-typgodkännandet för separata tekniska enheter, som utfärdats av Nederländerna, har nummer 0046. De två första siffrorna (00) visar att den separata tekniska enheten godkänts i enlighet med denna förordning. Symbolen ”A” visar att det rör sig om en energiabsorberande anordning. |
| --- | --- |

Förklaring:

EG-typgodkännandet för separata tekniska enheter, som utfärdats av Nederländerna, har nummer 0046. De två första siffrorna (00) visar att den separata tekniska enheten godkänts i enlighet med denna förordning. Symbolen ”A” visar att det rör sig om en energiabsorberande anordning.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

1

(2)  Om typbeteckningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som behandlas i informationsdokumentet ska tecknen ersättas av symbolen ”?” (t.ex. ABC??123??).

2

(3)  Stryk det som inte är tillämpligt.

3

---

BILAGA III

DEL 1

Krav på stänkskyddsanordningar

0.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

0.1   Stänkskyddsanordningar ska vara konstruerade för att fungera på avsett sätt vid normal användning på våt vägbana. De får inte ha några strukturella defekter eller tillverkningsfel som kan inverka menligt på deras funktion eller beteende.

1.   PROVNING SOM SKA UTFÖRAS

1.1   Beroende på fysikaliska funktionsprincip ska stänkskyddsanordningarna provas i enlighet med ett lämpligt förfarande som beskrivs i del 2 och 3, och dessa provningar ska ge de resultat som krävs i punkt 5 i dessa delar.

2.   ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR KOMPONENT

2.1   Ansökan om EG-typgodkännande för komponent enligt artikel 7 i direktiv 2007/46/EG för en typ av stänkskyddsanordning ska lämnas av tillverkaren.

2.2   En förlaga för detta informationsdokument finns i del 1 i bilaga II.

2.3   Följande ska överlämnas till den tekniska tjänst som har ansvaret för att utföra provningar för typgodkännande:

Fyra provexemplar: tre som ska provas och ett som ska finnas kvar på laboratoriet för eventuella efterföljande kontroller. Provningslaboratoriet får begära fler provexemplar.

2.4   Märkning

2.4.1   Varje provexemplar ska vara tydligt och outplånligt märkt med tillverkarens handelsnamn eller varumärke och en typbeteckning, och det ska finnas ett utrymme stort nog för EG-typgodkännandemärket.

2.4.2   Godkännandemärket ska också innehålla symbolen ”A” för anordningar av energiabsorberande typ eller symbolen ”S” för anordningar av luft-/vattenseparerande typ, enligt punkt 1.3 i tillägget till bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.

DEL 2

Provning av stänkskyddsanordningar av energiabsorberande typ

1.   PRINCIP

Syftet med denna provning är att kvantifiera förmågan hos en anordning att hålla kvar vatten som en serie munstycken riktar mot anordningen. Provningen syftar till att simulera de användningsförhållanden (volym och hastighet hos det vatten som däcksmönstret slungar upp från marken) som en anordning monterad på ett fordon utsätts för.

2.   UTRUSTNING

Provningsutrustningen beskrivs i figur 8 i bilaga VI.

3.   PROVNINGSBETINGELSER

3.1   Provningarna ska utföras i ett slutet rum med stillastående luft.

3.2   Omgivningstemperaturen och provexemplarets temperatur ska vara 21 (± 3) °C.

3.3   Avjoniserat vatten ska användas.

3.4   Provexemplaren ska vätas före varje provningsomgång.

4.   FÖRFARANDE

4.1   Fäst ett 500 (+ 0/– 5) mm brett och 750 mm högt provexemplar vid provutrustningens lodräta platta. Se till att provet gott och väl ligger inom uppsamlarens begränsningslinjer och att inget hinder kan avleda vattnet, varken före eller efter det att vattnet träffar anordningen.

4.2   Ställ in vattenflödet på 0,675 (± 0,01) l/s och spruta minst 90 l vågrätt mot provet från ett avstånd på 500 (± 2) mm (figur 8 i bilaga VI).

4.3   Låt vattnet rinna av provet och ner i uppsamlaren. Beräkna hur stor procentandel det uppsamlade vattnet utgör av den sprutade mängden.

4.4   Gör totalt fem provningar enligt punkterna 4.2. och 4.3. Beräkna den genomsnittliga procentandelen för serien med fem provningar.

5.   RESULTAT

5.1   Genomsnittet enligt punkt 4.4 måste vara minst 70 %.

5.2   Om den högsta och lägsta procentandelen uppsamlat vatten skiljer sig mer än 5 % från genomsnittet är provningsserien inte giltig utan måste göras om.

Om den högsta och lägsta procentandelen uppsamlat vatten även efter den andra provningsserien avviker med mer än 5 % från genomsnittet och det lägre värdet inte uppfyller kraven i punkt 5.1 ska typgodkännande vägras.

5.3   Pröva om anordningens lodräta ställning påverkar resultaten. I så fall måste förfarandet enligt punkterna 4.1–4.4 upprepas i den ställningen med beräkning av högsta och lägsta uppsamlade procentandel, varvid kraven i punkt 5.2 fortfarande gäller.

Utifrån de enskilda resultaten beräknas den genomsnittliga procentandelen. Genomsnittet måste vara minst 70 %.

DEL 3

Provning av stänkskyddsanordningar av luft/vattenseparerande typ

1.   PRINCIP

Syftet med denna provning är att bestämma hur effektivt ett poröst material kan hålla kvar vatten som sprutas mot materialet som en luft/vattendimma med en tryckspruta.

Den utrustning som används vid provningen ska simulera de förhållanden som anordningen utsätts för när den är monterad på ett fordon och utsätts för vattenstänk av viss volym och hastighet från däcken.

2.   UTRUSTNING

Provningsutrustningen beskrivs i figur 9 i bilaga VI.

3.   PROVNINGSBETINGELSER

3.1   Provningarna ska utföras i ett slutet rum med stillastående luft.

3.2   Omgivningstemperaturen och provexemplarets temperatur ska vara 21 (± 3) °C.

3.3   Avjoniserat vatten ska användas.

3.4   Provexemplaren ska vätas före varje provning.

4.   FÖRFARANDE

4.1   Fäst ett prov på 305 × 100 mm lodrätt i provningsutrustningen. Se till att det inte finns något utrymme mellan provet och den övre böjda plattan och att uppsamlingskärlet sitter i rätt läge. Fyll sprutan med 1 ± 0,005 liter vatten och placera den enligt figuren.

4.2   Ställ in sprutanordningen enligt följande:

Tryck (vid sprutmunstycket): 5 bar + 10 %/– 0 %

Flöde: 1 liter/minut ± 5 sekunder

Strålens form: rund, 50 ± 5 mm diameter på 200 ± 5 mm avstånd från provet, munstyckets diameter 5 ± 0,1 mm.

4.3   Spruta tills vattendimman upphör och notera hur lång tid det tar. Låt vattnet rinna och ner i uppsamlingskärlet under 60 sekunder och mät volymen uppsamlat vatten. Mät den vattenmängd som återstår i sprutan. Beräkna volymandelen uppsamlat vatten jämfört med volymen utsprutat vatten.

4.4   Gör totalt fem provningar och beräkna den genomsnittliga andelen uppsamlat vatten. Kontrollera före varje provning att uppsamlingskärlet, sprutan och mätkärlet är torra.

5.   RESULTAT

5.1   Genomsnittet enligt punkt 4.4 måste vara minst 85 %.

5.2   Om den högsta och lägsta procentandelen uppsamlat vatten skiljer sig mer än 5 % från genomsnittet är provningsserien inte giltig utan måste göras om. Om den högsta och lägsta procentandelen uppsamlat vatten även efter den andra provningsserien avviker med mer än 5 % från genomsnittet och det lägre värdet inte uppfyller kraven i punkt 5.1 ska typgodkännande vägras.

5.3   Om resultaten påverkas av anordningens lodräta ställning ska förfarandet i punkterna 4.1–4.4 upprepas i de lägen som ger högst och lägst procentandel uppsamlat vatten, varvid kraven i punkt 5.2 fortfarande gäller.

Kraven i punkt 5.1 gäller även för resultaten av detta upprepade förfarande.

---

BILAGA IV

Krav för typgodkännande av fordon med avseende på stänkskyddssystem

0.   ALLMÄNT

0.1   Fordon i kategori N och O, med undantag av terrängfordon enligt definitionen i bilaga II till direktiv 2007/46/EG, ska vara så konstruerade och/eller försedda med stänkskyddsanordningar att de uppfyller kraven enligt denna bilaga. För fordon med chassi med hytt är det tillåtet att endast tillämpa dessa krav på de hjul som täcks av hytten.

För fordon i kategorierna N1 och N2 vars största tillåtna lastade vikt är 7,5 ton är det tillåtet att på tillverkarens begäran tillämpa kraven enligt rådets direktiv 78/549/EEG (1) som alternativ till kraven i denna förordning.

0.2   Kraven enligt denna bilaga rörande stänkskyddsordningar, som de definieras i artikel 2.4, gäller inte för fordon i kategorierna N, O1 och O2 vars högsta tillåtna last är 7,5 ton, fordon med chassi med hytt, fordon utan kaross eller fordon där stänkskyddsanordningar skulle förhindra användningen av fordonet. Om stänkskyddsanordningar ändå monteras på sådana fordon måste anordningarna dock uppfylla kraven i den här förordningen.

1.   Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas och med monterat stänkskyddssystem ska tillhandahållas det tekniska organ som utför godkännandeprovningen.

ALLMÄNNA KRAV

2.   AXLAR

2.1   Lyftbara axlar

På ett fordon med en eller flera lyftbara axlar ska stänkskyddssystemet täcka samtliga hjul när axeln är sänkt och de hjul som är i kontakt med vägbanan när axeln är lyft.

2.2   Medspårande axel

I denna förordning betraktas och behandlas en medspårande pivotupphängd axel som en axel med styrda hjul.

På ett fordon med medspårande axel ska stänkskyddssystemet för hjul som är monterade på den pivotupphängda delen uppfylla de villkor som gäller för icke-styrda hjul. Om de inte är monterade på denna del ska de uppfylla villkoren för styrande hjul.

3.   SKÄRMKANTENS LÄGE

Avståndet c mellan det längdplan som tangerar däckets ytterkant, bortsett från en eventuell utbuktning på däcket nära marken, och skärmkantens insida får inte överstiga 100 mm (se figurerna 1a och 1b i bilaga VI).

4.   FORDONETS SKICK

Vid kontrollen av överensstämmelsen med denna förordning ska fordonet vara i följande skick:

| a) | Olastat och med hjulen riktade rakt framåt. |
| --- | --- |

a)

Olastat och med hjulen riktade rakt framåt.

| b) | Lastplan på påhängsvagnar ska vara vågräta. |
| --- | --- |

b)

Lastplan på påhängsvagnar ska vara vågräta.

| c) | Ringtrycket ska vara normalt. |
| --- | --- |

c)

Ringtrycket ska vara normalt.

5.   STÄNKSKYDDSSYSTEM

5.1   Stänkskyddssystemet ska uppfylla kraven i punkt 6 eller 8.

5.2   Stänkskyddssystemet för icke-styrda eller självstyrande hjul som täcks av påbyggnadens golv eller av nederdelen på lastplanet ska antingen uppfylla kraven i punkt 6 eller 8, eller också kraven i punkt 7.

SÄRSKILDA KRAV

6.   Krav på energiabsorberande stänkskyddssystem för axlar med styrda eller självstyrande eller icke-styrda hjul

6.1   Stänkskärmar

6.1.1   Stänkskärmarna måste täcka området rakt ovanför, framför och bakom däcket eller däcken på följande sätt:

| a) | För en axel eller en axelkombination måste framkanten C nå framåt till en linje O–Z där Θ (theta) är högst 45° över horisontalplanet.
  Den bakersta kanten (figur 2 i bilaga VI) måste nå neråt så att den ligger högst 100 mm över en vågrät linje som passerar hjulcentrum. |
| --- | --- |

a)

För en axel eller en axelkombination måste framkanten C nå framåt till en linje O–Z där Θ (theta) är högst 45° över horisontalplanet.

Den bakersta kanten (figur 2 i bilaga VI) måste nå neråt så att den ligger högst 100 mm över en vågrät linje som passerar hjulcentrum.

| b) | För axelkombinationer gäller kravet rörande vinkeln Θ endast för främsta axeln och kravet rörande den bakersta kantens höjd endast för bakersta axeln. |
| --- | --- |

b)

För axelkombinationer gäller kravet rörande vinkeln Θ endast för främsta axeln och kravet rörande den bakersta kantens höjd endast för bakersta axeln.

| c) | Stänkskärmens totalbredd q (figur 1a i bilaga VI) måste minst täcka däckets bredd b eller vid dubbelmontage två däcks hela bredd t, med beaktande av de största däck-/hjuldimensioner som anges av tillverkaren. Måtten b och t ska mätas i navhöjd och ska inte inbegripa eventuella markeringar, ribbor, skyddsband osv. på däckssidorna. |
| --- | --- |

c)

Stänkskärmens totalbredd q (figur 1a i bilaga VI) måste minst täcka däckets bredd b eller vid dubbelmontage två däcks hela bredd t, med beaktande av de största däck-/hjuldimensioner som anges av tillverkaren. Måtten b och t ska mätas i navhöjd och ska inte inbegripa eventuella markeringar, ribbor, skyddsband osv. på däckssidorna.

6.1.2   Framsidan på stänkskärmens bakre del ska vara försedd med en stänkreducerande anordning som uppfyller specifikationen i del 2 till bilaga III. Anordningen ska täcka insidan av stänkskärmen upp till en höjd som bestäms av en rät linje från hjulets centrum i en vinkel på minst 30° mot horisontalplanet (figur 3 i bilaga VI).

6.1.3   Om en stänkskärm är sammansatt av flera komponenter får det när den är monterad inte finnas någon öppning där stänk kan komma igenom när fordonet är i rörelse. Detta krav anses vara uppfyllt om radiella strålar som stänker utåt från hjulcentrum över hjulets hela löpyta och inom den omfattning som täcks av stänkskärmen alltid träffar en del av stänkskyddssystemet, oberoende av om fordonet är lastat eller olastat.

6.2   Skärmkanter

6.2.1   För en axel får skärmkantens nederkant inte vara belägen på mindre än följande avstånd och radier mätta från hjulcentrum, utom vid eventuellt rundade lägsta ytterkanter (se figur 2 i bilaga VI).

Luftfjädring:

| a) | Axlar med styrda eller självstyrande hjul: | från framkanten (mot fordonets främre del) (punkt C) |
| --- | --- | --- |

a)

Axlar med styrda eller självstyrande hjul:

från framkanten (mot fordonets främre del) (punkt C)

| | till bakre kanten (mot fordonets bakre del) (punkt A) |
| --- | --- |

till bakre kanten (mot fordonets bakre del) (punkt A)

Rv ≤ 1,5 R

| b) | Axlar med icke-styrda hjul: | från framkanten (punkt C) |
| --- | --- | --- |

b)

Axlar med icke-styrda hjul:

från framkanten (punkt C)

| | till bakre kanten (punkt A) |
| --- | --- |

till bakre kanten (punkt A)

Rv ≤ 1,25 R

Mekanisk fjädring

| a) | I normalfallet} Rv ≤ 1,8 R |
| --- | --- |

a)

I normalfallet} Rv ≤ 1,8 R

| b) | Icke-styrda hjul för fordon vars tekniskt tillåtna vikt inklusive last överstiger 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R |
| --- | --- |

b)

Icke-styrda hjul för fordon vars tekniskt tillåtna vikt inklusive last överstiger 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R

där R är radien på det hjul som monterats på fordonet och Rv är det avstånd, uttryckt som en radie, på vilket skärmkantens lägre kant befinner sig.

6.2.2   För axelkombinationer gäller inte kraven i punkt 6.2.1 mellan de lodräta transversala ytor som går genom första och sista axlarnas centrum, där skärmkanten kan vara rak för att säkerställa stänkskyddssystemets kontinuitet (figur 4 i bilaga VI).

6.2.3   Avståndet mellan stänkskyddssystemets högsta och lägsta punkt (stänkskärm och skärmkant) uppmätt i varje tvärsnitt som är vinkelrätt mot stänkskärmen (figurerna 1b och 2 i bilaga VI) måste uppgå till minst 45 mm vid alla punkter bakom en lodrät linje som går genom centrum av hjulet eller av det första hjulet i en axelkombination. Detta mått får gradvis avta framför denna linje.

6.2.4   Inga öppningar där stänk kan komma igenom när fordonet är i rörelse är tillåtna i skärmkanterna eller mellan skärmkanterna och övriga delar av stänkskärmarna.

6.2.5   Kraven i punkterna 6.2.3 och 6.2.4 får frångås lokalt om skärmkanten består av olika delar som är rörliga i förhållande till varandra.

6.2.6   Dragfordon för påhängsvagnar med låg kaross, dvs. sådana där vändskivans höjd (enligt definitionen i punkt 6.20 i standarden ISO 612 från 1978) är högst 1 100 mm, får utformas på sådant sätt att de inte uppfyller kraven i punkterna 6.1.1.a, 6.1.3 och 6.2.4. I sådana fall behöver stänkskärm och skärmkant inte täcka området rakt ovanför bakaxlarnas däck när dragfordonet är kopplat till en påhängsvagn, för att undvika skador på stänkskyddssystemet. Stänkskärmar och skärmkanter hos sådana fordon måste dock uppfylla kraven i ovanstående punkter i sektorer som befinner sig mer än 60° från den lodräta linje som går genom hjulcentrum framför och bakom däcken.

Dessa fordon måste därför utformas på sådant sätt att de uppfyller kraven i första stycket när de används utan påhängsvagn.

För att fordonen ska kunna uppfylla dessa krav kan stänkskärmar och skärmkanter exempelvis ha löstagbara delar.

6.3   Stänkskydd

6.3.1   Stänkskyddets bredd måste uppfylla kraven för q i punkt 6.1.1 c, utom om någon del av stänkskyddet ligger innanför stänkskärmen. Denna del måste i så fall vara minst lika bred som däcksmönstret.

Bredden hos den del av stänkskyddet som befinner sig under stänkskärmen måste uppfylla villkoret i denna punkt med en tolerans på ± 10 mm på var sida.

6.3.2   Stänkskyddet ska i huvudsak sitta lodrätt.

6.3.3   Nederkantens högsta höjd får inte överstiga 200 mm (figur 3 i bilaga VI).

Detta avstånd ökas till 300 mm för den bakersta axeln om det radiella avståndet Rv för skärmkantens nederkant inte överstiger radien hos de däck som sitter på hjulen på denna axel.

Den högsta tillåtna höjden för stänkskyddets underkant i förhållande till marken får höjas till 300 mm om tillverkaren bedömer detta vara tekniskt lämpligt med tanke på fjädringsegenskaperna.

6.3.4   Stänkskyddet får inte sitta mer än 300 mm från bakersta kanten på däcket mätt i vågrät riktning.

6.3.5   För en axelkombination där avståndet d mellan däcken på närliggande axlar inte överstiger 250 mm ska bara de bakersta hjulen förses med stänkskydd. Det måste finnas ett stänkskydd bakom varje hjul om avståndet d mellan däcken på närliggande axlar är minst 250 mm (figur 4 i bilaga VI).

6.3.6   Stänkskydd får inte böjas mer än 100 mm bakåt om de utsätts för en kraft mot en punkt 50 mm över stänkskyddets nederkant på 3 N per 100 mm stänkskyddsbredd.

6.3.7   Hela framsidan av den del av stänkskyddet som har de minimimått som krävs ska vara försedd med en stänkskyddsanordning enligt kraven i del 2 i bilaga III.

6.3.8   Inga öppningar där stänk kan komma igenom är tillåtna mellan stänkskärmens nederkant och stänkskydden.

6.3.9   Om stänkskyddsanordningen uppfyller kraven för stänkskydd (punkt 6.3) behövs inget ytterligare stänkskydd.

7.   Krav på stänkskyddssystem med energiabsorberande stänkskyddsanordningar för vissa axlar med icke-styrda eller självstyrande hjul (punkt 5.2)

7.1   Stänkskärmar

7.1.1   Stänkskärmarna ska täcka området rakt ovanför däcket eller däcken. Deras fram- och bakkanter ska åtminstone nå ner till det vågräta plan som tangerar däckets eller däckens ovansida (figur 5 i bilaga VI). Bakkanten kan dock ersättas av ett stänkskydd, som då ska nå upp till stänkskärmens överdel (eller motsvarande komponent).

7.1.2   Hela bakre insidan av stänkskärmen ska vara försedd med en stänkskyddsanordning som uppfyller kraven i del 2 i bilaga III.

7.2   Skärmkanter

7.2.1   För en axel eller en axelkombination där avståndet mellan närliggande däck är minst 250 mm ska skärmkanterna täcka en yta som sträcker sig från stänkskärmens nederkant till dess överdel till en rät linje som utgör tangenten till däcket eller däckens ovansida och som ligger mellan det lodräta plan som bildas av tangenten i däckets framkant och stänkskärmen eller stänkskyddet bakom hjulet eller hjulen (figur 5b i bilaga VI).

För en axelkombination måste det finnas en skärmkant vid varje hjul.

7.2.2   Inga öppningar där stänk kan komma igenom är tillåtna mellan skärmkanten och stänkskärmens inre del.

7.2.3   Om stänkskydd inte monteras bakom varje hjul (punkt 6.3.5) ska skärmkanten vara obruten mellan stänkskyddets ytterkant och det vertikala plan som utgör tangenten till den punkt som ligger längst framför hjulet (figur 5a i bilaga VI) på den främsta axeln.

7.2.4   Hela insidan av skärmkanten, vars höjd inte får understiga 100 mm, ska vara försedd med en energiabsorberande stänkskyddsanordning som uppfyller kraven i bilaga 2 i bilaga III.

7.3   Stänkskydden ska nå upp till stänkskärmens nedre kant och uppfylla kraven i punkterna 6.3.1–6.3.9.

8.   Krav på stänkskyddssystem med luft/vattenseparerande stänkskyddsanordningar för axlar med styrda och icke-styrda hjul

8.1   Stänkskärmar

8.1.1   Stänkskärmar ska uppfylla kraven i punkt 6.1.1 c.

8.1.2   Stänkskärmar för en axel eller en axelkombination där avståndet mellan däcken på närliggande axlar överstiger 300 mm ska även uppfylla kraven i punkt 6.1.1 a.

8.1.3   För en axelkombination där avståndet mellan däcken på närliggande axlar inte överstiger 300 mm ska stänkskärmarna även överensstämma med det utförande som visas i figur 7.

8.2   Skärmkanter

8.2.1   Nederkanten på skärmkanterna ska vara försedda med luft/vattenseparerande stänkskyddsanordningar som uppfyller kraven i del 3 i bilaga III.

8.2.2   För en axel eller en axelkombination där avståndet mellan däcken på närliggande axlar överstiger 300 mm får nederkanten på stänkskyddsanordningen på skärmkanten vara belägen på högst följande avstånd och radier mätta från hjulcentrum (figurerna 6 och 7 i bilaga VI):

| a) | Axlar med styrda eller självstyrande hjul: | från framkanten (mot fordonets främre del) (punkt C vid 30°) |
| --- | --- | --- |

a)

Axlar med styrda eller självstyrande hjul:

från framkanten (mot fordonets främre del) (punkt C vid 30°)

| | till bakre kanten (mot fordonets bakre del) (punkt A vid 100 mm) |
| --- | --- |

till bakre kanten (mot fordonets bakre del) (punkt A vid 100 mm)

Rv ≤ 1,05 R

| b) | Axlar med icke-styrda hjul: | från framkanten (punkt C vid 20°) |
| --- | --- | --- |

b)

Axlar med icke-styrda hjul:

från framkanten (punkt C vid 20°)

| | till bakre kanten (punkt A vid 100 mm) |
| --- | --- |

till bakre kanten (punkt A vid 100 mm)

Rv ≤ 1,00 R

där

R= radien på det hjul som monterats på fordonet

Rv= det radiella avståndet från skärmens nederkant till hjulcentrum.

8.2.3   För en axelkombination där avståndet mellan däcken på närliggande axlar inte överstiger 300 mm ska skärmkanterna i utrymmet mellan axlarna följa den kontur som anges i punkt 8.1.3 och nå neråt så att de inte ligger mer än 100 mm över en vågrät linje genom hjulens centrum (figur 7 i bilaga VI).

8.2.4   Djupet på skärmkanten ska vara minst 45 mm överallt bakom en lodrät linje genom hjulcentrum. Djupet får gradvis avta framför denna linje.

8.2.5   Inga öppningar där stänk kan komma igenom är tillåtna i skärmkanterna eller mellan skärmkanterna och stänkskärmen.

8.3   Stänkskydd

8.3.1   Stänkskydd ska

| a) | uppfylla kraven i punkt 6.3 (figur 3 i bilaga VI) eller |
| --- | --- |

a)

uppfylla kraven i punkt 6.3 (figur 3 i bilaga VI) eller

| b) | uppfylla kraven i punkterna 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 och 8.3.2 (figur 6 i bilaga VI). |
| --- | --- |

b)

uppfylla kraven i punkterna 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 och 8.3.2 (figur 6 i bilaga VI).

8.3.2   De stänkskydd som avses i punkt 8.3.1 b ska vara försedda med stänkskyddsanordningar som överensstämmer med kraven i bilaga IV, åtminstone längs hela kanten.

8.3.2.1   Stänkskyddsanordningens nederkant får inte ligga mer än 200 mm över marken.

Den högsta tillåtna höjden för stänkskyddets underkant i förhållande till marken får höjas till 300 mm om tillverkaren bedömer detta vara tekniskt lämpligt med tanke på fjädringsegenskaperna.

8.3.2.2   Djupet på stänkskyddsanordningen ska vara minst 100 mm.

8.3.2.3   Utöver nederdelen, som inbegriper stänkskyddsanordningen, får det stänkskydd som avses i punkt 8.3.1 b inte böjas mer än 100 mm bakåt om det utsätts för en kraft mot en punkt 50 mm över stänkskyddets nederkant på 3 N per 100 mm stänkskyddsbredd mätt i skarven mellan stänkskyddet och stänkskyddsanordningen i arbetsläge.

8.3.3   Stänkskyddet får inte sitta mer än 200 mm från bakersta kanten på däcket mätt i vågrät riktning.

9.   För kombinationsaxlar behöver stänkskyddssystemet hos en axel som inte är den bakersta axeln inte täcka hela däcksmönstret om det lokalt finns risk för att stänkskyddssystemet och axlarnas struktur eller underredets fjädring stör varandra.

---

(1)  EGT L 168, 26.6.1978, s. 45.

---

BILAGA V

Produktionsöverensstämmelse/Produktionens upphörande

1.   Produktionsöverensstämmelse

| 1.1 | Stänkskyddsanordningar som är försedda med EG-typgodkännandemärke ska överensstämma med den typ som har blivit godkänd. Den myndighet som utfärdar EG-typgodkännandemärket ska behålla ett exemplar av anordningen tillsammans med EG-typgodkännandeintyget och kan använda dessa för att fastställa om de anordningar som saluförs med EG-typgodkännandemärke uppfyller angivna krav. |
| --- | --- |

1.1

Stänkskyddsanordningar som är försedda med EG-typgodkännandemärke ska överensstämma med den typ som har blivit godkänd. Den myndighet som utfärdar EG-typgodkännandemärket ska behålla ett exemplar av anordningen tillsammans med EG-typgodkännandeintyget och kan använda dessa för att fastställa om de anordningar som saluförs med EG-typgodkännandemärke uppfyller angivna krav.

| 1.2 | Typen av anordning bestäms av det utförande och den beskrivning som lämnas in i samband med ansökan om EG-typgodkännande. Anordningar som har samma egenskaper som förebilden och vars övriga komponenter inte avviker från förebilden, bortsett från varianter som inte påverkar de egenskaper som behandlas i denna bilaga, ska anses tillhöra samma typ. |
| --- | --- |

1.2

Typen av anordning bestäms av det utförande och den beskrivning som lämnas in i samband med ansökan om EG-typgodkännande. Anordningar som har samma egenskaper som förebilden och vars övriga komponenter inte avviker från förebilden, bortsett från varianter som inte påverkar de egenskaper som behandlas i denna bilaga, ska anses tillhöra samma typ.

| 1.3 | Tillverkaren ska utföra rutinkontroller för att säkerställa att produktionen överensstämmer med godkänd typ.
  För detta ändamål måste tillverkaren antingen ha tillgång till ett laboratorium som är tillräckligt väl utrustat för att utföra de väsentliga provningarna eller låta ett godkänt laboratorium utföra provningarna för överensstämmelse med godkänd typ.
  Resultaten från kontrollerna av överensstämmelsen med godkänd typ ska hållas tillgängliga för kontroll av behöriga myndigheter under minst ett år. |
| --- | --- |

1.3

Tillverkaren ska utföra rutinkontroller för att säkerställa att produktionen överensstämmer med godkänd typ.

För detta ändamål måste tillverkaren antingen ha tillgång till ett laboratorium som är tillräckligt väl utrustat för att utföra de väsentliga provningarna eller låta ett godkänt laboratorium utföra provningarna för överensstämmelse med godkänd typ.

Resultaten från kontrollerna av överensstämmelsen med godkänd typ ska hållas tillgängliga för kontroll av behöriga myndigheter under minst ett år.

| 1.4 | Behöriga myndigheter får också utföra stickprov. |
| --- | --- |

1.4

Behöriga myndigheter får också utföra stickprov.

| 1.5 | Överensstämmelse med godkänd typ ska kontrolleras under de förhållanden och i enlighet med de metoder som anges i bilaga III.
  På begäran ska de behöriga myndigheter som utfärdat typgodkännande av tillverkaren förses med anordningar av den typ som tidigare typgodkänts för provning eller för kontroll av överensstämmelsen med godkänd typ. |
| --- | --- |

1.5

Överensstämmelse med godkänd typ ska kontrolleras under de förhållanden och i enlighet med de metoder som anges i bilaga III.

På begäran ska de behöriga myndigheter som utfärdat typgodkännande av tillverkaren förses med anordningar av den typ som tidigare typgodkänts för provning eller för kontroll av överensstämmelsen med godkänd typ.

| 1.6 | Anordningar anses överensstämma om nio av tio slumpvis utvalda provexemplar uppfyller kraven i punkt 4 i del 2 och punkt 4 i del 3 i bilaga III. |
| --- | --- |

1.6

Anordningar anses överensstämma om nio av tio slumpvis utvalda provexemplar uppfyller kraven i punkt 4 i del 2 och punkt 4 i del 3 i bilaga III.

| 1.7 | Om det villkor som anges i punkt 1.6 inte uppfylls ska ytterligare tio slumpvis utvalda provexemplar undersökas.
  Medelvärdet för alla mätningar ska överensstämma med kraven i punkt 4 i del 2 och punkt 4 i del 3 i bilaga III, och ingen enskild mätning får underskrida 95 % av angivet värde. |
| --- | --- |

1.7

Om det villkor som anges i punkt 1.6 inte uppfylls ska ytterligare tio slumpvis utvalda provexemplar undersökas.

Medelvärdet för alla mätningar ska överensstämma med kraven i punkt 4 i del 2 och punkt 4 i del 3 i bilaga III, och ingen enskild mätning får underskrida 95 % av angivet värde.

2.   Produktionens upphörande

Innehavaren av ett EG-typgodkännande ska genast underrätta de behöriga myndigheterna om produktionen upphör.

---

BILAGA VI

FIGURER

Figur 1a

Bredd (q) hos stänkskärm (a) och skärmkantens läge (j)

Image

Figur 1b

Exempel på mätning av skärmkanten

Image

Figur 2

Stänkskärmens och skärmkantens mått

Image

Figur 3

Stänkskärmens och stänkskyddets läge

Image

Figur 4

Diagram som visar sammansättningen hos ett stänkskyddssystem (stänkskärm, stänkskydd, skärmkant) som inbegriper stänkskyddsanordningar (energiabsorbenter) för kombinationsaxlar

Image

Figur 5

Diagram som visar ett stänkskyddssystem med energiabsorberande stänkskyddsanordningar för axlar med icke-styrda eller självstyrande hjul

(Punkterna 5.2 och 7 i bilaga IV)

Image

Image

Figur 6

Diagram som visar ett stänkskyddssystem med luft/vattenseparerande stänkskyddsanordningar för styrda, självstyrande eller icke-styrda hjul

Image

Figur 7

Diagram som visar ett stänkskyddssystem med stänkskyddsanordning (stänkskärm, stänkskydd och skärmkant) för kombinationsaxlar där avståndet mellan däcken är högst 300 mm

Image

Figur 8

Provningsutrustning för energiabsorberande stänkskyddsanordningar

(Del 2 i bilaga III)

Image

Figur 9

Provningsutrustning för luft/vattenseparerande stänkskyddsanordningar

(Del 3 i bilaga III)

Image

Image

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 110/2011

av den 8 februari 2011

om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 458/2007 om det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (Esspros) vad gäller adekvat format för överföring av uppgifter, inrapportering av resultat och kriterier för kvalitetsbedömning för Esspros modul om sociala förmåner netto

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 458/2007 av den 25 april 2007 om det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (Esspros) (1), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 458/2007 fastställs metoder som ska användas för att sammanställa jämförbar statistik till gagn för Europeiska unionen samt tidsgränser för överföring och spridning av statistiska uppgifter som sammanställts i enlighet med det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (nedan kallat Esspros). |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 458/2007 fastställs metoder som ska användas för att sammanställa jämförbar statistik till gagn för Europeiska unionen samt tidsgränser för överföring och spridning av statistiska uppgifter som sammanställts i enlighet med det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (nedan kallat Esspros).

| (2) | Enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 458/2007 bör man anta genomförandeåtgärder avseende format för överföring av uppgifter, inrapportering av resultat och kriterier för kvalitetsbedömning för modulen om sociala förmåner netto. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 458/2007 bör man anta genomförandeåtgärder avseende format för överföring av uppgifter, inrapportering av resultat och kriterier för kvalitetsbedömning för modulen om sociala förmåner netto.

| (3) | Uppgifter till modulen om sociala förmåner netto bör samlas in enligt en snävare tolkning så att populationen av förmånstagare blir densamma som den som mottar sociala förmåner brutto, vilken det samlas in uppgifter om i Esspros grundsystem. |
| --- | --- |

(3)

Uppgifter till modulen om sociala förmåner netto bör samlas in enligt en snävare tolkning så att populationen av förmånstagare blir densamma som den som mottar sociala förmåner brutto, vilken det samlas in uppgifter om i Esspros grundsystem.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Formaten för överföring av uppgifter och inrapportering av resultat som rör modulen för sociala förmåner netto fastställs i bilaga I.

2.   Kriterier för kvalitetsbedömning som rör modulen för sociala förmåner netto fastställs i bilaga II.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 februari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 113, 30.4.2007, s. 3.

1

---

BILAGA I

Format för överföring av uppgifter avseende modulen om sociala förmåner netto och inrapportering av resultat

1.   UPPGIFTER SOM SKA ÖVERFÖRAS

Uppgifter om sociala förmåner netto (snävare tolkning) ska överföras i enlighet med det format som kommissionen tillhandahåller.

Följande variabler ska överföras:

| 1.1 | Genomsnittlig specificerad skattesats (GSS) och genomsnittlig specificerad socialförsäkringsavgift (GSSFA) som samtidigt delas upp i






  — | den detaljerade klassificeringen av enbart kontanta sociala förmåner enligt tillägg 1 till Esspros-manualen, |
| --- | --- | --- |

1.1

Genomsnittlig specificerad skattesats (GSS) och genomsnittlig specificerad socialförsäkringsavgift (GSSFA) som samtidigt delas upp i

—

den detaljerade klassificeringen av enbart kontanta sociala förmåner enligt tillägg 1 till Esspros-manualen,

| — | de redovisningsområden som förtecknas i tabellen ”Förteckning över redovisningsområden” i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 1322/2007 (1). |
| --- | --- |

—

de redovisningsområden som förtecknas i tabellen ”Förteckning över redovisningsområden” i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 1322/2007 (1).

| 1.2 | Övriga skatteförmåner (anges bara om de inte ingår i GSS och/eller GSSFA).
  Varje övrig skatteförmån bör delas upp efter respektive funktion enligt de risker och behov som definieras i artikel 2 b i förordning (EG) nr 458/2007, vid den första klassificeringsnivån.
  Uppgifter om övriga skatteförmåner ska anges i nationell valuta. |
| --- | --- |

1.2

Övriga skatteförmåner (anges bara om de inte ingår i GSS och/eller GSSFA).

Varje övrig skatteförmån bör delas upp efter respektive funktion enligt de risker och behov som definieras i artikel 2 b i förordning (EG) nr 458/2007, vid den första klassificeringsnivån.

Uppgifter om övriga skatteförmåner ska anges i nationell valuta.

| 1.3 | Uppgifter om sociala förmåner netto (snävare tolkning) ska samtidigt delas upp i






  — | den detaljerade klassificeringen av sociala förmåner enligt tillägg 1 till Esspros-manualen, |
| --- | --- | --- |

1.3

Uppgifter om sociala förmåner netto (snävare tolkning) ska samtidigt delas upp i

—

den detaljerade klassificeringen av sociala förmåner enligt tillägg 1 till Esspros-manualen,

| — | de redovisningsområden som förtecknas i tabellen ”Förteckning över redovisningsområden” i bilaga I till förordning (EG) nr 1322/2007 (uppgifter för ”samtliga redovisningsområden”, vilket är lika med summan av samtliga redovisningsområden, bör också rapporteras). |
| --- | --- |

—

de redovisningsområden som förtecknas i tabellen ”Förteckning över redovisningsområden” i bilaga I till förordning (EG) nr 1322/2007 (uppgifter för ”samtliga redovisningsområden”, vilket är lika med summan av samtliga redovisningsområden, bör också rapporteras).

Sociala förmåner netto bör fås fram genom att sätta samman de sociala förmånerna brutto i bilaga I till förordning (EG) nr 1322/2007 med variablerna som förtecknas i punkterna 1.1 och 1.2.

2.   REFERENSMANUAL

De detaljerade klassificeringar och definitioner som ska användas vid tillämpningen av denna förordning anges i Esspros-manualen, som utarbetats av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna.

---

(1)  EUT L 294, 13.11.2007, s. 5.

---

BILAGA II

A.   KRITERIER FÖR KVALITETSBEDÖMNING AV UPPGIFTER AVSEENDE MODULEN OM SOCIALA FÖRMÅNER NETTO

I enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (1) ska följande kvalitetskriterier tillämpas på de årliga kvalitetsbedömningarna av de sociala förmånerna netto: relevans, noggrannhet, aktualitet, punktlighet, tillgänglighet och tydlighet, jämförbarhet samt samstämmighet.

B.   UPPLYSNINGAR SOM SKA TILLHANDAHÅLLAS

Medlemsstater ska lämna uppgifter om följande:

1.   Kontaktperson

1.1   Upplysningar om den som sammanställer uppgifterna.

2.   Noggrannhet

2.1   Uppgiftskällor: typ av källor som har använts (register eller andra administrativa källor, undersökningar, skattningar osv.), uppgifter om redovisningsområden/funktioner som omfattas av olika typer av källor, redovisning av problem hos datakällor som lett till skattning av uppgifter.

2.2   Metoder och antaganden som används vid statistiska skattningar och när uppgiftskällorna är ofullständiga

| — | Administrativa uppgifter. |
| --- | --- |

—

Administrativa uppgifter.

| — | Undersökningar. |
| --- | --- |

—

Undersökningar.

| — | Modellering. |
| --- | --- |

—

Modellering.

| — | Övriga (specificera). |
| --- | --- |

—

Övriga (specificera).

2.3   Revidering av statistiken

| — | Ändringar av de uppgiftskällor som används. |
| --- | --- |

—

Ändringar av de uppgiftskällor som används.

| — | Ändringar av de metoder och antaganden som används för skattning av uppgifter. |
| --- | --- |

—

Ändringar av de metoder och antaganden som används för skattning av uppgifter.

| — | Revidering av uppgifter till följd av begreppsmässiga anpassningar (t.ex. anpassningar av nationalräkenskaperna). |
| --- | --- |

—

Revidering av uppgifter till följd av begreppsmässiga anpassningar (t.ex. anpassningar av nationalräkenskaperna).

| — | Revideringar av uppgifter till följd av att slutgiltig statistik finns tillgänglig. |
| --- | --- |

—

Revideringar av uppgifter till följd av att slutgiltig statistik finns tillgänglig.

| — | Revideringar av uppgifter till följd av kvalitetskontroll. |
| --- | --- |

—

Revideringar av uppgifter till följd av kvalitetskontroll.

| — | Beskrivning av den princip för revidering av uppgifter som antagits. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av den princip för revidering av uppgifter som antagits.

3.   Jämförbarhet

3.1   Geografisk jämförbarhet

| — | Avvikelser från total täckning av de slutliga uppgifterna. |
| --- | --- |

—

Avvikelser från total täckning av de slutliga uppgifterna.

| — | Avvikelser från Esspros-metoden. |
| --- | --- |

—

Avvikelser från Esspros-metoden.

| — | Redogörelse för orsakerna till avvikelsen och om vilka metoder som användes. |
| --- | --- |

—

Redogörelse för orsakerna till avvikelsen och om vilka metoder som användes.

| — | Uppskattning av vilken effekt dessa avvikelser har på jämförbarheten. |
| --- | --- |

—

Uppskattning av vilken effekt dessa avvikelser har på jämförbarheten.

3.2   Jämförbarhet över tiden

| — | Beskrivning av hur täckningsgraden för de historiska uppgifterna motsvarar täckningsgraden för de aktuella uppgifterna. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av hur täckningsgraden för de historiska uppgifterna motsvarar täckningsgraden för de aktuella uppgifterna.

| — | Beskrivning av jämförbarheten mellan de historiska och de aktuella uppgifterna. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av jämförbarheten mellan de historiska och de aktuella uppgifterna.

4.   Tillgänglighet och tydlighet

4.1   Beskrivning av den princip för spridning av uppgifter som landet antagit.

4.2   Beskrivning av de metauppgifter eller den metod som lämnats till användarna.

5.   Relevans

5.1   Beskrivning av hur de statistiska uppgifterna tillgodoser användarnas nuvarande och potentiella behov.

C.   TIDSPLAN FÖR UTARBETANDE AV KVALITETSRAPPORTER

Kvalitetsrapporter om sociala förmåner netto ska lämnas en gång per år.

Rapporten för år N ska lämnas till kommissionen (Eurostat) senast den 31 januari år N + 3.

D.   FORMAT FÖR ÖVERFÖRING AV KVALITETSRAPPORTER

Information rörande uppgifternas kvalitet ska överföras i enlighet med det format som kommissionen (Eurostat) tillhandahåller.

---

(1)  EUT L 87, 31.3.2009, s. 164.

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 111/2011

av den 7 februari 2011

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 februari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En artikel i form av en konformad titanbit som i nedre änden är försedd med ett fäste med en extern gänga (s.k. konstgjord tandstump).
  Den ska användas inom tandläkekonsten. Den är avsedd att skruvas in i en konstgjord tandrot som fästs i käken och förbinda den med den konstgjorda kronan.
  Vid import ligger den i en steriliserad förpackning.

   (1) Se bilderna. | 9021 29 00 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 b till kapitel 90 samt texten till KN-nummer 9021 och 9021 29 00.
  På grund av sin utformning är produkten avsedd för en specifik användning inom tandläkekonsten och kan inte anses tillhöra ”delar med allmän användning” enligt anmärkning 2 till avdelning XV. Därför är klassificering enligt avdelning XV utesluten.
  Artikeln, som är en del till en tandprotesartikel, ska klassificeras enligt nummer 9021 som omfattar olika tillbehör som används av tandläkare för tillverkning av tandkronor eller tandproteser (se även förklarande anmärkning till HS för nr 9021 III B.4).
  Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9021 29 00 som andra tandprotesartiklar. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En artikel i form av en konformad titanbit som i nedre änden är försedd med ett fäste med en extern gänga (s.k. konstgjord tandstump).

Den ska användas inom tandläkekonsten. Den är avsedd att skruvas in i en konstgjord tandrot som fästs i käken och förbinda den med den konstgjorda kronan.

Vid import ligger den i en steriliserad förpackning.

(1) Se bilderna.

9021 29 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 b till kapitel 90 samt texten till KN-nummer 9021 och 9021 29 00.

På grund av sin utformning är produkten avsedd för en specifik användning inom tandläkekonsten och kan inte anses tillhöra ”delar med allmän användning” enligt anmärkning 2 till avdelning XV. Därför är klassificering enligt avdelning XV utesluten.

Artikeln, som är en del till en tandprotesartikel, ska klassificeras enligt nummer 9021 som omfattar olika tillbehör som används av tandläkare för tillverkning av tandkronor eller tandproteser (se även förklarande anmärkning till HS för nr 9021 III B.4).

Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9021 29 00 som andra tandprotesartiklar.

Image

Image

---

(1)  Bilderna är endast i informationssyfte.

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 112/2011

av den 7 februari 2011

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 februari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En modul med dimensioner på cirka 8,5 × 30 × 23 cm, utformad för att övervaka en patients respirations- och anestesigaser under medicinsk behandling (”gasanalysmodul”).
  Modulen fungerar enbart tillsammans med och styrs av ett patientövervakningssystem.
  Modulen analyserar genom spektroskopi innehållet av till exempel koldioxid, dikväveoxid, halotan eller isofluran i patientens respirationsgas.
  Patientövervakningssystemet behandlar de data som inkommer från modulen och kontrollerar dem mot förutbestämda parametrar. Resultaten visas på bildskärmen. Om parametrarna inte följs utlöses ett larm. | 9018 19 10 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 b till kapitel 90 samt texten till KN-nummer 9018, 9018 19 och 9018 19 10.
  Modulen anses inte vara ett komplett instrument eller en komplett apparat för fysikalisk eller kemisk analys enligt nr 9027, eftersom kontrollfunktionerna och visningen av resultaten sköts av patientövervakningssystemet. Klassificering enligt nummer 9027 är därför utesluten.
  Modulen kan inte anses vara en apparat för bestrålning med ultraviolett eller infrarött ljus enligt KN-nummer 9018 20 00. Klassificering enligt KN-nummer 9018 20 00 är därför utesluten. Modulen kan inte anses vara en narkosapparat enligt KN-nummer 9018 90 60, eftersom den inte används för att ge anestesi. Klassificering enligt KN-nummer 9018 90 60 är därför utesluten.
  Eftersom modulen endast kan användas med apparater för elektrodiagnostik och samtidig övervakning av två eller flera parametrar ska den med tillämpning av anmärkning 2 b till kapitel 90 klassificeras enligt KN-nummer 9018 19 10. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En modul med dimensioner på cirka 8,5 × 30 × 23 cm, utformad för att övervaka en patients respirations- och anestesigaser under medicinsk behandling (”gasanalysmodul”).

Modulen fungerar enbart tillsammans med och styrs av ett patientövervakningssystem.

Modulen analyserar genom spektroskopi innehållet av till exempel koldioxid, dikväveoxid, halotan eller isofluran i patientens respirationsgas.

Patientövervakningssystemet behandlar de data som inkommer från modulen och kontrollerar dem mot förutbestämda parametrar. Resultaten visas på bildskärmen. Om parametrarna inte följs utlöses ett larm.

9018 19 10

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 b till kapitel 90 samt texten till KN-nummer 9018, 9018 19 och 9018 19 10.

Modulen anses inte vara ett komplett instrument eller en komplett apparat för fysikalisk eller kemisk analys enligt nr 9027, eftersom kontrollfunktionerna och visningen av resultaten sköts av patientövervakningssystemet. Klassificering enligt nummer 9027 är därför utesluten.

Modulen kan inte anses vara en apparat för bestrålning med ultraviolett eller infrarött ljus enligt KN-nummer 9018 20 00. Klassificering enligt KN-nummer 9018 20 00 är därför utesluten. Modulen kan inte anses vara en narkosapparat enligt KN-nummer 9018 90 60, eftersom den inte används för att ge anestesi. Klassificering enligt KN-nummer 9018 90 60 är därför utesluten.

Eftersom modulen endast kan användas med apparater för elektrodiagnostik och samtidig övervakning av två eller flera parametrar ska den med tillämpning av anmärkning 2 b till kapitel 90 klassificeras enligt KN-nummer 9018 19 10.

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 113/2011

av den 7 februari 2011

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 7 februari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En produkt (”videoövervakningssystem för spädbarn”) förpackad i en sats för försäljning i detaljhandeln bestående av






  — | en trådlös tv-kamera med inbyggd mikrofon, en sändare för videosignaler och en antenn; kameran är utrustad med en audio/video-utgång, |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En produkt (”videoövervakningssystem för spädbarn”) förpackad i en sats för försäljning i detaljhandeln bestående av

—

en trådlös tv-kamera med inbyggd mikrofon, en sändare för videosignaler och en antenn; kameran är utrustad med en audio/video-utgång,

| — | en trådlös färgmonitor av LCD-typ (flytande kristaller), med ett diagonalmått på bildskärmen på cirka 14 cm (5,6 tum) och ett format på 4:3, med en inbyggd högtalare, en mottagare för videosignaler och en antenn; monitorn är utrustad med en audio/video-ingång, |
| --- | --- |

—

en trådlös färgmonitor av LCD-typ (flytande kristaller), med ett diagonalmått på bildskärmen på cirka 14 cm (5,6 tum) och ett format på 4:3, med en inbyggd högtalare, en mottagare för videosignaler och en antenn; monitorn är utrustad med en audio/video-ingång,

| — | två adaptrar, och |
| --- | --- |

—

två adaptrar, och

| — | en audio/video-kabel. |
| --- | --- |

—

en audio/video-kabel.

Signalerna överförs från kameran till monitorn med en frekvens på 2,4 GHz och inom en räckvidd på 150 meter.

Utrustningen används för att övervaka spädbarn på avstånd.

8528 72 40

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 b, 3 c och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 8528, 8528 72 och 8528 72 40.

Produkten är en sats i den mening som avses i den allmänna bestämmelsen 3 b, bestående av en kamera enligt nummer 8525 och en televisionsmottagare enligt nummer 8528, där det inte kan fastställas vilken beståndsdel som ger satsen dess huvudsakliga karaktär.

Med tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 c, ska produkten därför klassificeras som en televisionsmottagare enligt KN-nummer 8528 72 91.

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 114/2011

av den 8 februari 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 9 februari 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 februari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 107,9 |
| JO | 87,5 |
| MA | 53,6 |
| TN | 111,3 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 94,1 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 96,7 |
| MA | 100,1 |
| TR | 177,5 |
| ZZ | 139,1 |
| 0709 90 70 | MA | 50,7 |
| TR | 147,8 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 85,3 |
| 0709 90 80 | EG | 100,8 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,2 |
| IL | 71,4 |
| MA | 53,2 |
| TN | 62,3 |
| TR | 69,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | IL | 156,9 |
| MA | 64,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 100,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 129,1 |
| JM | 82,9 |
| MA | 107,3 |
| PK | 49,7 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 79,1 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 53,1 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 87,9 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 107,2 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 166,4 |
| CN | 52,8 |
| US | 130,9 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

107,9

JO

87,5

MA

53,6

TN

111,3

TR

110,2

ZZ

94,1

0707 00 05

EG

182,1

JO

96,7

MA

100,1

TR

177,5

ZZ

139,1

0709 90 70

MA

50,7

TR

147,8

ZA

57,4

ZZ

85,3

0709 90 80

EG

100,8

ZZ

100,8

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,2

IL

71,4

MA

53,2

TN

62,3

TR

69,4

ZA

41,5

ZZ

54,4

0805 20 10

IL

156,9

MA

64,2

TR

79,6

ZZ

100,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

129,1

JM

82,9

MA

107,3

PK

49,7

TR

69,0

ZZ

79,1

0805 50 10

AR

45,3

EG

67,9

MA

49,9

TR

53,1

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

87,9

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

107,2

ZZ

82,9

0808 20 50

AR

130,7

CL

166,4

CN

52,8

US

130,9

ZA

101,5

ZZ

116,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

DIREKTIV

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/41

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/10/EU

av den 8 februari 2011

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp bifentrin som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I den förteckningen ingår bifentrin. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I den förteckningen ingår bifentrin.

| (2) | I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har bifentrin utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har bifentrin utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till det direktivet.

| (3) | Frankrike utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 3 januari 2008 i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Frankrike utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 3 januari 2008 i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007.

| (4) | Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 24 september 2010. |
| --- | --- |

(4)

Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 24 september 2010.

| (5) | De utvärderingar som gjorts visar att biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller bifentrin kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Bifentrin bör därför tas upp i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(5)

De utvärderingar som gjorts visar att biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller bifentrin kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Bifentrin bör därför tas upp i bilaga I till det direktivet.

| (6) | Alla potentiella användningsområden har inte utvärderats på unionsnivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska identifierade risker till godtagbara nivåer. |
| --- | --- |

(6)

Alla potentiella användningsområden har inte utvärderats på unionsnivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska identifierade risker till godtagbara nivåer.

| (7) | Oacceptabla risker identifierades för icke-professionella användare. Det bör därför föreskrivas att produktgodkännanden begränsas till industriell eller yrkesmässig användning såvida det inte visas i ansökan om godkännande att riskerna för icke-professionella användare kan reduceras till godtagbara nivåer i enlighet med artikel 5 i, och bilaga VI till, direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(7)

Oacceptabla risker identifierades för icke-professionella användare. Det bör därför föreskrivas att produktgodkännanden begränsas till industriell eller yrkesmässig användning såvida det inte visas i ansökan om godkännande att riskerna för icke-professionella användare kan reduceras till godtagbara nivåer i enlighet med artikel 5 i, och bilaga VI till, direktiv 98/8/EG.

| (8) | Mot bakgrund av de antaganden som gjordes under riskbedömningen bör det föreskrivas att produkter som godkänts för industriell och/eller yrkesmässig användning används med lämplig personlig skyddsutrustning, såvida det inte kan visas i ansökan om produktgodkännande att riskerna för industriella och/eller yrkesmässiga användare kan reduceras till en godtagbar nivå på andra sätt. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av de antaganden som gjordes under riskbedömningen bör det föreskrivas att produkter som godkänts för industriell och/eller yrkesmässig användning används med lämplig personlig skyddsutrustning, såvida det inte kan visas i ansökan om produktgodkännande att riskerna för industriella och/eller yrkesmässiga användare kan reduceras till en godtagbar nivå på andra sätt.

| (9) | Med hänsyn till de risker som identifierats måste lämpliga åtgärder vidtas för att skydda mark och vatten. Det är därför lämpligt att föreskriva att instruktioner utfärdas om att nyligen behandlat virke efter behandling ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag och att lakvatten från applicering av produkter som används som träskyddsmedel och som innehåller bifentrin kan samlas upp för återanvändning eller bortskaffande. Det är dessutom lämpligt att föreskriva att produkterna inte får användas för behandling på plats av virke utomhus eller för behandling av virke som antingen kommer att vara ständigt utsatt för väder och vind eller skyddas mot väder och vind men ofta utsätts för väta (användningsklass 3 enligt OECD:s definition (3), såvida inte uppgifter lämnas som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 i, och bilaga VI till, direktiv 98/8/EG, om så behövs genom tillämpning av lämpliga riskminskningsåtgärder. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till de risker som identifierats måste lämpliga åtgärder vidtas för att skydda mark och vatten. Det är därför lämpligt att föreskriva att instruktioner utfärdas om att nyligen behandlat virke efter behandling ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag och att lakvatten från applicering av produkter som används som träskyddsmedel och som innehåller bifentrin kan samlas upp för återanvändning eller bortskaffande. Det är dessutom lämpligt att föreskriva att produkterna inte får användas för behandling på plats av virke utomhus eller för behandling av virke som antingen kommer att vara ständigt utsatt för väder och vind eller skyddas mot väder och vind men ofta utsätts för väta (användningsklass 3 enligt OECD:s definition (3), såvida inte uppgifter lämnas som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 i, och bilaga VI till, direktiv 98/8/EG, om så behövs genom tillämpning av lämpliga riskminskningsåtgärder.

| (10) | Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet bifentrin behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(10)

Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet bifentrin behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter.

| (11) | En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG för att medlemsstaterna och de berörda parterna ska ges möjlighet att förbereda sig för att uppfylla de nya kraven och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(11)

En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG för att medlemsstaterna och de berörda parterna ska ges möjlighet att förbereda sig för att uppfylla de nya kraven och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG.

| (12) | Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(12)

Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG.

| (13) | Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 98/8/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 januari 2012 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 februari 2013.

När en medlemsstat antar bestämmelserna ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 februari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  OECD series on emission scenario documents, Number 2, Emission Scenario Document for Wood Preservatives, part 2, s. 64.

3

---

BILAGA

Följande punkt ska läggas till i bilaga I till direktiv 98/8/EG:

| Nr | Trivialnamn | IUPAC-namn
  Identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden | Datum för upptagande | Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande när det gäller de verksamma ämnena) | Upptagandeperioden löper ut | Produkttyp | Särskilda bestämmelser (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”38 | Bifentrin | IUPAC-namn: 2-metylbifenyl-3-ylmetyl (1RS)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorprop-1-enyl]-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat
  EG-nr: i.u.
  CAS-nr: 82657-04-3 | 911 g/kg | 1 februari 2013 | 31 januari 2015 | 31 januari 2023 | 8 | Vid bedömning, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, undersöka de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på unionsnivå.
  Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:






  — | Produktgodkännanden ska begränsas till industriell eller yrkesmässig användning såvida det inte visas i ansökan om godkännande att riskerna för icke-professionella användare kan reduceras till godtagbara nivåer i enlighet med artikel 5 och bilaga VI. |

Nr

Trivialnamn

IUPAC-namn

Identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden

Datum för upptagande

Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande när det gäller de verksamma ämnena)

Upptagandeperioden löper ut

Produkttyp

Särskilda bestämmelser (1)

”38

Bifentrin

IUPAC-namn: 2-metylbifenyl-3-ylmetyl (1RS)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorprop-1-enyl]-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

EG-nr: i.u.

CAS-nr: 82657-04-3

911 g/kg

1 februari 2013

31 januari 2015

31 januari 2023

8

Vid bedömning, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, undersöka de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på unionsnivå.

Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:

—

Produktgodkännanden ska begränsas till industriell eller yrkesmässig användning såvida det inte visas i ansökan om godkännande att riskerna för icke-professionella användare kan reduceras till godtagbara nivåer i enlighet med artikel 5 och bilaga VI.

| — | Produkter godkända för yrkesmässig eller industriell användning ska användas tillsammans med lämplig personlig skyddsutrustning, såvida det inte kan bevisas i ansökan om produktgodkännande att riskerna för industriella användare eller yrkesanvändare kan reduceras till en acceptabel nivå på andra sätt. |
| --- | --- |

—

Produkter godkända för yrkesmässig eller industriell användning ska användas tillsammans med lämplig personlig skyddsutrustning, såvida det inte kan bevisas i ansökan om produktgodkännande att riskerna för industriella användare eller yrkesanvändare kan reduceras till en acceptabel nivå på andra sätt.

| — | Lämpliga riskbegränsande åtgärder ska vidtas för att skydda mark och vatten. På etiketter och/eller säkerhetsdatablad (där sådana finns) för produkter som godkänts ska det särskilt anges att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten kan förhindras och att lakvatten från appliceringen av produkten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande. |
| --- | --- |

—

Lämpliga riskbegränsande åtgärder ska vidtas för att skydda mark och vatten. På etiketter och/eller säkerhetsdatablad (där sådana finns) för produkter som godkänts ska det särskilt anges att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten kan förhindras och att lakvatten från appliceringen av produkten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande.

| — | Produkterna får inte godkännas för behandling på plats av trä utomhus eller för behandling av trä som antingen ständigt kommer att utsättas för väder och vind eller skyddas mot väder och vind men ofta utsättas för väta såvida inte uppgifter lämnas in för att visa att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 och bilaga VI, om nödvändigt genom vidtagande av lämpliga riskreducerande åtgärder.” |
| --- | --- |

—

Produkterna får inte godkännas för behandling på plats av trä utomhus eller för behandling av trä som antingen ständigt kommer att utsättas för väder och vind eller skyddas mot väder och vind men ofta utsättas för väta såvida inte uppgifter lämnas in för att visa att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 och bilaga VI, om nödvändigt genom vidtagande av lämpliga riskreducerande åtgärder.”

---

(1)  För tillämpningen av de gemensamma principerna i bilaga VI, är granskningsrapporternas innehåll och slutsatser tillgängliga på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/45

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/11/EU

av den 8 februari 2011

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat som ett verksamt ämne i bilagorna I och IA till direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat.

| (2) | I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 19, avskräckande och tilldragande medel, som definieras i bilaga V till det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 19, avskräckande och tilldragande medel, som definieras i bilaga V till det direktivet.

| (3) | Österrike utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 23 februari 2009, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Österrike utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 23 februari 2009, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007.

| (4) | Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 24 september 2010. |
| --- | --- |

(4)

Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 24 september 2010.

| (5) | De utvärderingar som gjorts visar att biocidprodukter som används som tilldragande medel och som innehåller (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat bör därför tas med i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(5)

De utvärderingar som gjorts visar att biocidprodukter som används som tilldragande medel och som innehåller (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat bör därför tas med i bilaga I till det direktivet.

| (6) | Av de utvärderingar som gjorts framgår också att biocidprodukter som används som tilldragande medel och som innehåller (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat kan förväntas medföra endast låg risk för människor, djur och miljö och uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG, framför allt när det gäller de användningar som undersökts och som utförligt beskrivits i granskningsrapporten, dvs. användning i fällor för inomhusbruk, med ett innehåll av högst 2 mg av det verksamma ämnet. (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat bör därför tas med i bilaga IA till direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(6)

Av de utvärderingar som gjorts framgår också att biocidprodukter som används som tilldragande medel och som innehåller (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat kan förväntas medföra endast låg risk för människor, djur och miljö och uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG, framför allt när det gäller de användningar som undersökts och som utförligt beskrivits i granskningsrapporten, dvs. användning i fällor för inomhusbruk, med ett innehåll av högst 2 mg av det verksamma ämnet. (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat bör därför tas med i bilaga IA till direktiv 98/8/EG.

| (7) | Inte alla potentiella användningsområden har utvärderats på EU-nivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska identifierade risker till godtagbara nivåer. |
| --- | --- |

(7)

Inte alla potentiella användningsområden har utvärderats på EU-nivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska identifierade risker till godtagbara nivåer.

| (8) | I ljuset av de antaganden som gjordes vid utvärderingen är det lämpligt att föreskriva att (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat inte får användas där livsmedel eller foder lagras, såvida inte livsmedels- eller foderförpackningen är sluten eller återförsluten. Det bör därför anges på märkningen att biocidprodukter som innehåller (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat inte får användas i utrymmen där oförpackade livsmedel eller oförpackat foder förvaras. |
| --- | --- |

(8)

I ljuset av de antaganden som gjordes vid utvärderingen är det lämpligt att föreskriva att (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat inte får användas där livsmedel eller foder lagras, såvida inte livsmedels- eller foderförpackningen är sluten eller återförsluten. Det bör därför anges på märkningen att biocidprodukter som innehåller (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat inte får användas i utrymmen där oförpackade livsmedel eller oförpackat foder förvaras.

| (9) | Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(9)

Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter.

| (10) | En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG för att medlemsstaterna och de berörda parterna ska ges möjlighet att förbereda sig för att uppfylla de nya kraven och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(10)

En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG för att medlemsstaterna och de berörda parterna ska ges möjlighet att förbereda sig för att uppfylla de nya kraven och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG.

| (11) | Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(11)

Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG.

| (12) | Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och IA till direktiv 98/8/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 januari 2012 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 februari 2013.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 februari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

BILAGA

| 1. | Följande punkt ska läggas till i bilaga I till direktiv 98/8/EG:













  Nr | Trivialnamn | IUPAC-namn
  identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden | Datum för upptagande | Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande när det gäller de verksamma ämnena) | Upptagandeperioden löper ut den | Produkttyp | Särskilda bestämmelser (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”39 | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat | (9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yl-acetat
  EG-nr: i.u.
  CAS-nr: 30507-70-1 | 977 g/kg | 1 februari 2013 | 31 januari 2015 | 31 januari 2023 | 19 | Vid bedömning, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, undersöka de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på unionsnivå.
  Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:






  — | Märkningen för biocidprodukter som innehåller (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat ska omfatta uppgifter om att dessa produkter inte får användas i utrymmen där oförpackade livsmedel eller oförpackat foder förvaras.” |

1.

Följande punkt ska läggas till i bilaga I till direktiv 98/8/EG:

Nr

Trivialnamn

IUPAC-namn

identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden

Datum för upptagande

Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande när det gäller de verksamma ämnena)

Upptagandeperioden löper ut den

Produkttyp

Särskilda bestämmelser (1)

”39

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat

(9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yl-acetat

EG-nr: i.u.

CAS-nr: 30507-70-1

977 g/kg

1 februari 2013

31 januari 2015

31 januari 2023

19

Vid bedömning, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, undersöka de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på unionsnivå.

Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:

—

Märkningen för biocidprodukter som innehåller (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat ska omfatta uppgifter om att dessa produkter inte får användas i utrymmen där oförpackade livsmedel eller oförpackat foder förvaras.”

| 2. | Följande punkt ska läggas till i bilaga IA till direktiv 98/8/EG:













  Nr | Trivialnamn | IUPAC-namn
  identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden | Datum för upptagande | Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande när det gäller de verksamma ämnena) | Upptagandeperioden löper ut den | Produkttyp | Särskilda bestämmelser (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”2 | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat | (9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yl-acetat
  EG-nr: i.u.
  CAS-nr: 30507-70-1 | 977 g/kg | 1 februari 2013 | 31 januari 2015 | 31 januari 2023 | 19 | Medlemsstaterna ska se till att registrering endast sker på följande villkor:






  — | Endast för fällor för inomhusbruk innehållande högst 2 mg (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat. |

2.

Följande punkt ska läggas till i bilaga IA till direktiv 98/8/EG:

Nr

Trivialnamn

IUPAC-namn

identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden

Datum för upptagande

Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste beslutet om upptagande när det gäller de verksamma ämnena)

Upptagandeperioden löper ut den

Produkttyp

Särskilda bestämmelser (2)

”2

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat

(9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yl-acetat

EG-nr: i.u.

CAS-nr: 30507-70-1

977 g/kg

1 februari 2013

31 januari 2015

31 januari 2023

19

Medlemsstaterna ska se till att registrering endast sker på följande villkor:

—

Endast för fällor för inomhusbruk innehållande högst 2 mg (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat.

| — | Märkningen för biocidprodukter som innehåller (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat ska innehålla uppgifter om att dess produkter endast får användas inomhus och att inte de får användas i utrymmen där oförpackade livsmedel eller oförpackat foder förvaras.” |
| --- | --- |

—

Märkningen för biocidprodukter som innehåller (Z,E)-tetradeka-9,12-dienylacetat ska innehålla uppgifter om att dess produkter endast får användas inomhus och att inte de får användas i utrymmen där oförpackade livsmedel eller oförpackat foder förvaras.”

---

(1)  För tillämpningen av de gemensamma principerna i bilaga VI, är granskningsrapporternas innehåll och slutsatser tillgängliga på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

(2)  För tillämpningen av de gemensamma principerna i bilaga VI, är granskningsrapporternas innehåll och slutsatser tillgängliga på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/49

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/12/EU

av den 8 februari 2011

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp fenoxikarb som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår fenoxikarb. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår fenoxikarb.

| (2) | I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har fenoxikarb utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har fenoxikarb utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till det direktivet.

| (3) | Tyskland utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 12 september 2008, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Tyskland utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 12 september 2008, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007.

| (4) | Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 24 september 2010. |
| --- | --- |

(4)

Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 24 september 2010.

| (5) | Av utvärderingarna framgår att biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller fenoxikarb kan väntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Fenoxikarb bör därför tas upp i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(5)

Av utvärderingarna framgår att biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller fenoxikarb kan väntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Fenoxikarb bör därför tas upp i bilaga I till det direktivet.

| (6) | Inte alla potentiella användningsområden har utvärderats på EU-nivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att reducera identifierade risker till godtagbara nivåer. |
| --- | --- |

(6)

Inte alla potentiella användningsområden har utvärderats på EU-nivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att reducera identifierade risker till godtagbara nivåer.

| (7) | Med tanke på de antaganden som gjordes under riskbedömningen bör det krävas att nyligen behandlat virke lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag och att lakvatten från applicering av produkter som används som träskyddsmedel och som innehåller fenoxikarb kan samlas upp för återanvändning eller bortskaffande. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på de antaganden som gjordes under riskbedömningen bör det krävas att nyligen behandlat virke lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag och att lakvatten från applicering av produkter som används som träskyddsmedel och som innehåller fenoxikarb kan samlas upp för återanvändning eller bortskaffande.

| (8) | Med hänsyn till de risker som identifierats för vattenmiljön måste lämpliga åtgärder vidtas för att skydda denna miljö. Oacceptabla risker har identifierats vid praktisk användning av behandlat ej övertäckt trä som inte är i markkontakt och som antingen ständigt är utsatt för väder och vind eller är skyddat mot väder och vind men ofta utsatt för väta (användningsklass 3 enligt OECD:s definition (3)) i det specifika scenariot bro över vatten. Det bör därför krävas att produkterna inte godkänns för behandling av trä avsett för utomhuskonstruktioner nära eller ovan vatten, om det inte läggs fram uppgifter som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 i och bilaga VI till direktiv 98/8/EG, om nödvändigt genom tillämpning av lämpliga riskbegränsande åtgärder. |
| --- | --- |

(8)

Med hänsyn till de risker som identifierats för vattenmiljön måste lämpliga åtgärder vidtas för att skydda denna miljö. Oacceptabla risker har identifierats vid praktisk användning av behandlat ej övertäckt trä som inte är i markkontakt och som antingen ständigt är utsatt för väder och vind eller är skyddat mot väder och vind men ofta utsatt för väta (användningsklass 3 enligt OECD:s definition (3)) i det specifika scenariot bro över vatten. Det bör därför krävas att produkterna inte godkänns för behandling av trä avsett för utomhuskonstruktioner nära eller ovan vatten, om det inte läggs fram uppgifter som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 i och bilaga VI till direktiv 98/8/EG, om nödvändigt genom tillämpning av lämpliga riskbegränsande åtgärder.

| (9) | Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet fenoxikarb behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(9)

Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet fenoxikarb behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter.

| (10) | En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG, så att medlemsstaterna och de berörda parterna kan förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii) i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(10)

En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG, så att medlemsstaterna och de berörda parterna kan förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii) i direktiv 98/8/EG.

| (11) | Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(11)

Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG.

| (12) | Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 98/8/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 januari 2012 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 februari 2013.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 februari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  OECD series on emission scenario documents, Number 2, Emission Scenario Document for Wood Preservatives, part 2, s. 64.

3

---

BILAGA

Följande post ska läggas till i bilaga I till direktiv 98/8/EG:

| Nummer | Trivialnamn | IUPAC-namn
  identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden | Datum för upptagande | Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste av besluten om upptagande när det gäller de verksamma ämnena) | Upptagandeperioden löper ut | Produkttyp | Särskilda bestämmelser (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”40 | Fenoxikarb | | IUPAC-namn: Etyl [2-(4-fenoxifenoxi)etyl]karbamat |

Nummer

Trivialnamn

IUPAC-namn

identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden

Datum för upptagande

Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste av besluten om upptagande när det gäller de verksamma ämnena)

Upptagandeperioden löper ut

Produkttyp

Särskilda bestämmelser (1)

”40

Fenoxikarb

IUPAC-namn: Etyl [2-(4-fenoxifenoxi)etyl]karbamat

| | EG-nr: 276-696-7 |
| --- | --- |

EG-nr: 276-696-7

| | CAS-nr: 72490-01-8 |
| --- | --- |

CAS-nr: 72490-01-8

960 g/kg

1 februari 2013

31 januari 2015

31 januari 2023

8

Vid utvärdering, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå.

Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:

| — | Lämpliga riskbegränsande åtgärder ska vidtas för att skydda mark och vatten. På etiketter eller säkerhetsdatablad (där sådana finns) för produkter som godkänts ska det särskilt anges att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag under tak så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att lakvatten från appliceringen av produkten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande. |
| --- | --- |

—

Lämpliga riskbegränsande åtgärder ska vidtas för att skydda mark och vatten. På etiketter eller säkerhetsdatablad (där sådana finns) för produkter som godkänts ska det särskilt anges att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag under tak så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att lakvatten från appliceringen av produkten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande.

| — | Produkterna får inte godkännas för behandling av trä som kommer att användas i utomhuskonstruktioner nära eller ovan vatten, såvida inte uppgifter lämnas in som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 och bilaga VI, om nödvändigt genom vidtagande av lämpliga riskreducerande åtgärder.” |
| --- | --- |

—

Produkterna får inte godkännas för behandling av trä som kommer att användas i utomhuskonstruktioner nära eller ovan vatten, såvida inte uppgifter lämnas in som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 och bilaga VI, om nödvändigt genom vidtagande av lämpliga riskreducerande åtgärder.”

---

(1)  När det gäller genomförandet av de gemensamma principerna i bilaga VI återfinns granskningsrapporternas innehåll och slutsatser på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/52

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/13/EU

av den 8 februari 2011

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp nonansyra som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår nonansyra. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilagorna I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I förteckningen ingår nonansyra.

| (2) | I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har nonansyra utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 19, avskräckande och tilldragande medel, som definieras i bilaga V till det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har nonansyra utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 19, avskräckande och tilldragande medel, som definieras i bilaga V till det direktivet.

| (3) | Österrike utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 10 oktober 2008, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Österrike utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 10 oktober 2008, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007.

| (4) | Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 24 september 2010. |
| --- | --- |

(4)

Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 24 september 2010.

| (5) | Av utvärderingarna framgår att biocidprodukter som används som avskräckande medel och som innehåller nonansyra kan väntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Nonansyra bör därför tas upp i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(5)

Av utvärderingarna framgår att biocidprodukter som används som avskräckande medel och som innehåller nonansyra kan väntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Nonansyra bör därför tas upp i bilaga I till det direktivet.

| (6) | Inte alla potentiella användningsområden har utvärderats på EU-nivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att reducera identifierade risker till godtagbara nivåer. |
| --- | --- |

(6)

Inte alla potentiella användningsområden har utvärderats på EU-nivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att reducera identifierade risker till godtagbara nivåer.

| (7) | Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet nonansyra behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet nonansyra behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter.

| (8) | En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG, så att medlemsstaterna och de berörda parterna kan förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(8)

En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG, så att medlemsstaterna och de berörda parterna kan förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG.

| (9) | Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(9)

Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG.

| (10) | Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 98/8/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 januari 2012 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 februari 2013.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 februari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

BILAGA

Följande post ska läggas till i bilaga I till direktiv 98/8/EG:

| Nummer | Trivialnamn | IUPAC-namn
  identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden | Datum för upptagande | Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste av besluten om upptagande när det gäller de verksamma ämnena) | Upptagandeperioden löper ut den | Produkttyp | Särskilda bestämmelser (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”41 | Nonansyra, pelargonsyra | | IUPAC-namn: Nonansyra |

Nummer

Trivialnamn

IUPAC-namn

identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad i den biocidprodukt som släpps ut på marknaden

Datum för upptagande

Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 (utom när det gäller produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne, för vilka sista dag för uppfyllande av artikel 16.3 ska vara den dag som fastställs i det senaste av besluten om upptagande när det gäller de verksamma ämnena)

Upptagandeperioden löper ut den

Produkttyp

Särskilda bestämmelser (1)

”41

Nonansyra, pelargonsyra

IUPAC-namn: Nonansyra

| | EG-nr: 203-931-2 |
| --- | --- |

EG-nr: 203-931-2

| | CAS-nr: 112-05-0 |
| --- | --- |

CAS-nr: 112-05-0

896 g/kg

1 februari 2013

31 januari 2015

31 januari 2023

19

Vid utvärdering, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå.”

---

(1)  När det gäller genomförandet av de gemensamma principerna i bilaga VI återfinns granskningsrapporternas innehåll och slutsatser på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

BESLUT

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/55

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 juni 2010

om det statliga stöd C 1/09 (f.d. NN 69/08) som Ungern har genomfört till förmån för MOL Nyrt.

[delgivet med nr K(2010) 3553]

(Endast den ungerska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/88/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av kommissionens beslut att inleda ett förfarande enligt fördragets artikel 108.2 (1) angående stöd nr C 1/09 (f.d. NN 69/08) (2),

efter att i enlighet med nämnda artiklar givit berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Med anledning av ett klagomål som inkom den 14 november 2007 inledde kommissionen den 13 januari 2009 ett formellt granskningsförfarande av om de åtgärder som Ungern vidtagit har utgjort statligt stöd till förmån för Ungerska Olje- och Gasindustri AB (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.) (nedan kallat MOL). |
| --- | --- |

(1)

Med anledning av ett klagomål som inkom den 14 november 2007 inledde kommissionen den 13 januari 2009 ett formellt granskningsförfarande av om de åtgärder som Ungern vidtagit har utgjort statligt stöd till förmån för Ungerska Olje- och Gasindustri AB (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.) (nedan kallat MOL).

| (2) | Ungern ingav den 8 april 2009 sina synpunkter på kommissionens beslut om att inleda ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Ungern ingav den 8 april 2009 sina synpunkter på kommissionens beslut om att inleda ett förfarande.

| (3) | Beslutet om att inleda ett förfarande offentliggjordes den 28 mars 2009 i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Synpunkter inkom den 27 april 2009 samtidigt från två berörda parter: från MOL och från det Ungerska Gruvindustriförbundet (Magyar Bányászati Szövetség). |
| --- | --- |

(3)

Beslutet om att inleda ett förfarande offentliggjordes den 28 mars 2009 i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Synpunkter inkom den 27 april 2009 samtidigt från två berörda parter: från MOL och från det Ungerska Gruvindustriförbundet (Magyar Bányászati Szövetség).

| (4) | Kommissionen vidarebefordrade synpunkterna till Ungern i en skrivelse av den 2 juni 2009. Genom en skrivelse av den 3 juli 2009 meddelade Ungern att man inte önskade kommentera de berörda parternas synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen vidarebefordrade synpunkterna till Ungern i en skrivelse av den 2 juni 2009. Genom en skrivelse av den 3 juli 2009 meddelade Ungern att man inte önskade kommentera de berörda parternas synpunkter.

| (5) | Kommissionen begärde den 21 september 2009 och den 12 januari 2010 ytterligare upplysningar från de ungerska myndigheterna. Ungern svarade genom skrivelser av den 19 oktober 2009 och den 9 februari 2010. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen begärde den 21 september 2009 och den 12 januari 2010 ytterligare upplysningar från de ungerska myndigheterna. Ungern svarade genom skrivelser av den 19 oktober 2009 och den 9 februari 2010.

II.   STÖDMOTTAGAREN

| (6) | MOL är ett integrerat olje- och gasindustribolag med säte i Budapest, Ungern. Till dess huvudverksamheter på den ungerska marknaden hör följande: prospektering och utvinning av råolja och naturgas, tillverkning av gasindustriprodukter, förädling, transport, lagring och omsättning av råoljeprodukter både inom detaljhandel och grosshandel, naturgastransporter samt framställning och försäljning av alkener och polyolefin. Vidare omfattar MOL-gruppen (dit MOL hör) flera andra ungerska och utländska dotterbolag (4). |
| --- | --- |

(6)

MOL är ett integrerat olje- och gasindustribolag med säte i Budapest, Ungern. Till dess huvudverksamheter på den ungerska marknaden hör följande: prospektering och utvinning av råolja och naturgas, tillverkning av gasindustriprodukter, förädling, transport, lagring och omsättning av råoljeprodukter både inom detaljhandel och grosshandel, naturgastransporter samt framställning och försäljning av alkener och polyolefin. Vidare omfattar MOL-gruppen (dit MOL hör) flera andra ungerska och utländska dotterbolag (4).

| (7) | MOL-gruppen är marknadsledande i Ungern och Slovakien vad gäller samtliga huvudverksamheter. Under 2008 (5) uppgick MOL:s (MOL-gruppens) nettoförsäljning till cirka 6,8 miljarder EUR (13 miljarder EUR). Under samma år uppnådde MOL (MOL-gruppen) omkring 400 miljoner EUR (732 miljoner EUR) i rörelsevinst. |
| --- | --- |

(7)

MOL-gruppen är marknadsledande i Ungern och Slovakien vad gäller samtliga huvudverksamheter. Under 2008 (5) uppgick MOL:s (MOL-gruppens) nettoförsäljning till cirka 6,8 miljarder EUR (13 miljarder EUR). Under samma år uppnådde MOL (MOL-gruppen) omkring 400 miljoner EUR (732 miljoner EUR) i rörelsevinst.

III.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

| (8) | De allmänna reglerna för den ungerska gruvdriften regleras i 1993 års gruvdriftslag (6) (nedan kallad gruvdriftslagen), och som bland annat också reglerar gruvdriftsverksamheterna (forskning, prospektering och utvinning) beträffande kolväten (dvs. råolja och naturgas). |
| --- | --- |

(8)

De allmänna reglerna för den ungerska gruvdriften regleras i 1993 års gruvdriftslag (6) (nedan kallad gruvdriftslagen), och som bland annat också reglerar gruvdriftsverksamheterna (forskning, prospektering och utvinning) beträffande kolväten (dvs. råolja och naturgas).

| (9) | Lagen skiljer mellan två olika rättsmedel, nämligen mellan i) koncession (7) respektive ii) gruvdriftsverksamhet som bedrivs med tillstånd (8)







  — | Vid koncession sluter den för gruvdriftsfrågor ansvarige ministern (nedan kallad ministern) avtal (9) om utvinning inom ett ”stängt område” med vinnaren i ett offentligt anbudsförfarande (10). |
| --- | --- | --- |

(9)

Lagen skiljer mellan två olika rättsmedel, nämligen mellan i) koncession (7) respektive ii) gruvdriftsverksamhet som bedrivs med tillstånd (8)

—

Vid koncession sluter den för gruvdriftsfrågor ansvarige ministern (nedan kallad ministern) avtal (9) om utvinning inom ett ”stängt område” med vinnaren i ett offentligt anbudsförfarande (10).

| — | Detta skiljer sig från fallet med ”öppet område” (11), där gruvdriftsmyndigheten inte kan vägra tillstånd till gruvdriftsrätt, om den sökande uppfyller de i lag fastställda villkoren (12). |
| --- | --- |

—

Detta skiljer sig från fallet med ”öppet område” (11), där gruvdriftsmyndigheten inte kan vägra tillstånd till gruvdriftsrätt, om den sökande uppfyller de i lag fastställda villkoren (12).

| (10) | Enligt gruvdriftslagens definition (13) är ett stängt område förbehållet gruvdriftsverksamhet på grundval av koncession. Följaktligen räknas alla områden utanför stängt område som öppna. Enligt den förklaring som getts av Ungern ville man ursprungligen beteckna alla fält som koncessionsutvalda, stängda områden. De öppna områdena, som antogs vara mindre rika på mineralämnen, skulle utgöra undantag. I dessa fall ansågs fälten vara mindre värdefulla och man antog att det för dessa inte skulle komma in anbud vid öppna anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

(10)

Enligt gruvdriftslagens definition (13) är ett stängt område förbehållet gruvdriftsverksamhet på grundval av koncession. Följaktligen räknas alla områden utanför stängt område som öppna. Enligt den förklaring som getts av Ungern ville man ursprungligen beteckna alla fält som koncessionsutvalda, stängda områden. De öppna områdena, som antogs vara mindre rika på mineralämnen, skulle utgöra undantag. I dessa fall ansågs fälten vara mindre värdefulla och man antog att det för dessa inte skulle komma in anbud vid öppna anbudsförfaranden.

| (11) | Vidare föreskriver gruvdriftslagen (14) att gruvdriftsavgift ska betalas till staten vid utvinning av mineralråvaror, vars storlek ska uppgå till en bestämd procent av mängden utvunnen mineralråvara. Gruvdriftsavgiftens storlek varierar beroende på tillämpligt system:






  — | Vid koncession fastställs storleken på gruvdriftsavgiften i koncessionsavtalet (15). |
| --- | --- | --- |

(11)

Vidare föreskriver gruvdriftslagen (14) att gruvdriftsavgift ska betalas till staten vid utvinning av mineralråvaror, vars storlek ska uppgå till en bestämd procent av mängden utvunnen mineralråvara. Gruvdriftsavgiftens storlek varierar beroende på tillämpligt system:

—

Vid koncession fastställs storleken på gruvdriftsavgiften i koncessionsavtalet (15).

| — | Vid utvinning av mineralråvara med tillstånd, regleras gruvdriftsavgiften i gruvdriftslagen (16). Fram till januari 2008 uppgick gruvdriftsavgiften (17) som skulle erläggas till 12 % för kolväten som utvunnits med tillstånd på de fält som satts i drift efter den 1 januari 1998 och till J % på de fält som satts i drift före den 1 januari 1998. Faktorn ”J” skulle beräknas med stöd av en sådan formel, som grundar sig på tidigare gaspriser samt på utvunnen mängd och värde; minimalvärdet bestämdes till 12 %. |
| --- | --- |

—

Vid utvinning av mineralråvara med tillstånd, regleras gruvdriftsavgiften i gruvdriftslagen (16). Fram till januari 2008 uppgick gruvdriftsavgiften (17) som skulle erläggas till 12 % för kolväten som utvunnits med tillstånd på de fält som satts i drift efter den 1 januari 1998 och till J % på de fält som satts i drift före den 1 januari 1998. Faktorn ”J” skulle beräknas med stöd av en sådan formel, som grundar sig på tidigare gaspriser samt på utvunnen mängd och värde; minimalvärdet bestämdes till 12 %.

| (12) | Gruvdriftslagen § 26/A (5) (18) innehåller föreskrifter för den situationen när det av tillståndssystemet bundna gruvbolaget inom fem år från gruvinspektionens tillstånd ännu inte har påbörjat utvinning. Om utvinning inte har inletts inom denna tid, upphör gruvdriftsrätten. |
| --- | --- |

(12)

Gruvdriftslagen § 26/A (5) (18) innehåller föreskrifter för den situationen när det av tillståndssystemet bundna gruvbolaget inom fem år från gruvinspektionens tillstånd ännu inte har påbörjat utvinning. Om utvinning inte har inletts inom denna tid, upphör gruvdriftsrätten.

| (13) | Detta stycke förordnar även att giltighetstiden kan förlängas (19) genom avtal, som den behörige ministern och gruvbolaget upprättar. Om gruvdriftsrätten förlängs föreskrivs om betalning av tre olika avgifter:






  a) | För det första måste en förlängningsavgift betalas beträffande fält där ingen utvinning sker, fram till den tidpunkt då utvinningen faktiskt inleds. Denna ersättning uppgår till högst 1,2 gånger den ursprungliga gruvdriftsavgiften vilken uträknas på en skönsmässigt bestämd mängd mineralråvara, eftersom denna ersättning måste betalas vid en tidpunkt när någon faktisk produktion på fältet ännu inte har förekommit. |
| --- | --- | --- |

(13)

Detta stycke förordnar även att giltighetstiden kan förlängas (19) genom avtal, som den behörige ministern och gruvbolaget upprättar. Om gruvdriftsrätten förlängs föreskrivs om betalning av tre olika avgifter:

a)

För det första måste en förlängningsavgift betalas beträffande fält där ingen utvinning sker, fram till den tidpunkt då utvinningen faktiskt inleds. Denna ersättning uppgår till högst 1,2 gånger den ursprungliga gruvdriftsavgiften vilken uträknas på en skönsmässigt bestämd mängd mineralråvara, eftersom denna ersättning måste betalas vid en tidpunkt när någon faktisk produktion på fältet ännu inte har förekommit.

| b) | För det andra måste förlängningsavgiften (som förhöjd gruvdriftsavgift), om förlängningsansökan gäller fler än två fält, utsträckas till gruvbolagets samtliga gruvfält. |
| --- | --- |

b)

För det andra måste förlängningsavgiften (som förhöjd gruvdriftsavgift), om förlängningsansökan gäller fler än två fält, utsträckas till gruvbolagets samtliga gruvfält.

| c) | För det tredje kan också därutöver, om förlängningen avser fler än fem fält, ytterligare engångsavgifter (20) fastställas. |
| --- | --- |

c)

För det tredje kan också därutöver, om förlängningen avser fler än fem fält, ytterligare engångsavgifter (20) fastställas.

| (14) | MOL anhöll enligt ansökan av den 19 september 2005 för tolv av sina kolvätefält – där utvinning inom giltighetstiden ännu ej påbörjats – om förlängning av den gruvdriftsrätt som förvärvats enligt tidigare tillstånd. Den 22 december 2005 slöt MOL och ministern enligt gruvdriftslagen § 26/A (5) ett avtal om förlängning (nedan kallat förlängningsavtal) med följande villkor.
  a)   Förlängningsavgift: De tolv gruvdriftstillstånden enligt ansökan förlängdes med fem år (dvs. MOL fick ytterligare fem år till sitt förfogande för att inleda utvinning på dessa fält). Avgiften för förlängningen bestämdes för varje år av förlängningsperioden med då gällande gruvavgift om 12 % samt med tillämpning av en multiplikator mellan 1,020 och 1,050 (”c”) och de i nedanstående tabell 1 uppräknade fastställda (21) avgifterna. Förlängningsavgiften fastställdes för en tid om fem år. Om fälten ställs i faktisk drift ska den fastställda ersättningen tillämpas som gruvdriftsavgift för de fält som berörs av förlängningen under den tid som återstår av 15-årsperioden. (22)

  b)   Den förhöjda ersättningens utsträckning till samtliga gruvfält: Eftersom man anhöll om förlängning av gruvdriftsrätten för mer än två gruvområden ska MOL tillämpa den förhöjda gruvdriftsavgiften (som man kan konstatera i tabell 1 motsvarade ersättning för förlängning) under de följande 15 åren, nämligen till år 2020, för samtliga efter den 1 januari 1998 i drift satta gruvfält som ingår i tillståndssystemet. För de före den 1 januari 1998 i drift satta gruvfälten är faktor ”J” och multiplikator ”c” tillämpliga (23).
  c)   Fast gruvdriftsavgift: Parterna har vidare uttryckligen överenskommit att den i avtalet fastställda gruvdriftsavgiften oberoende av eventuella ändringar av gruvdriftslagen ska förbli tillämplig under hela avtalsperioden (dvs. till 2020) (24).
  d)   Engångsersättning: Eftersom man anhållit om gruvdriftsförlängning för fler än fem gruvfält, har i avtalet även en engångsersättning om 20 miljarder HUF (25) föreskrivits (26).
  e)   Uppsägningsklausul: Enligt avtalet kan det inte ändras ensidigt (endast efter båda parters samtycke). Den ena parten kan säga upp avtalet endast vid personförändringar hos MOL:s ägare (och om de berör minst 25 % av aktierna). |
| --- | --- |

(14)

MOL anhöll enligt ansökan av den 19 september 2005 för tolv av sina kolvätefält – där utvinning inom giltighetstiden ännu ej påbörjats – om förlängning av den gruvdriftsrätt som förvärvats enligt tidigare tillstånd. Den 22 december 2005 slöt MOL och ministern enligt gruvdriftslagen § 26/A (5) ett avtal om förlängning (nedan kallat förlängningsavtal) med följande villkor.

a)   Förlängningsavgift: De tolv gruvdriftstillstånden enligt ansökan förlängdes med fem år (dvs. MOL fick ytterligare fem år till sitt förfogande för att inleda utvinning på dessa fält). Avgiften för förlängningen bestämdes för varje år av förlängningsperioden med då gällande gruvavgift om 12 % samt med tillämpning av en multiplikator mellan 1,020 och 1,050 (”c”) och de i nedanstående tabell 1 uppräknade fastställda (21) avgifterna. Förlängningsavgiften fastställdes för en tid om fem år. Om fälten ställs i faktisk drift ska den fastställda ersättningen tillämpas som gruvdriftsavgift för de fält som berörs av förlängningen under den tid som återstår av 15-årsperioden. (22)

b)   Den förhöjda ersättningens utsträckning till samtliga gruvfält: Eftersom man anhöll om förlängning av gruvdriftsrätten för mer än två gruvområden ska MOL tillämpa den förhöjda gruvdriftsavgiften (som man kan konstatera i tabell 1 motsvarade ersättning för förlängning) under de följande 15 åren, nämligen till år 2020, för samtliga efter den 1 januari 1998 i drift satta gruvfält som ingår i tillståndssystemet. För de före den 1 januari 1998 i drift satta gruvfälten är faktor ”J” och multiplikator ”c” tillämpliga (23).

c)   Fast gruvdriftsavgift: Parterna har vidare uttryckligen överenskommit att den i avtalet fastställda gruvdriftsavgiften oberoende av eventuella ändringar av gruvdriftslagen ska förbli tillämplig under hela avtalsperioden (dvs. till 2020) (24).

d)   Engångsersättning: Eftersom man anhållit om gruvdriftsförlängning för fler än fem gruvfält, har i avtalet även en engångsersättning om 20 miljarder HUF (25) föreskrivits (26).

e)   Uppsägningsklausul: Enligt avtalet kan det inte ändras ensidigt (endast efter båda parters samtycke). Den ena parten kan säga upp avtalet endast vid personförändringar hos MOL:s ägare (och om de berör minst 25 % av aktierna).

| (15) | I beslut av den 23 december 2005 förlängde gruvinspektionen MOL:s gruvdriftsrätt beträffande de begärda tolv oljefälten och utsträckte den förhöjda gruvdriftsavgiften till bolagets samtliga oljefält. |
| --- | --- |

(15)

I beslut av den 23 december 2005 förlängde gruvinspektionen MOL:s gruvdriftsrätt beträffande de begärda tolv oljefälten och utsträckte den förhöjda gruvdriftsavgiften till bolagets samtliga oljefält.

| (16) | Genom en av de ändringar (27) i gruvdriftslagen som trädde i kraft den 8 januari 2008 (28) (nedan kallad 2008 års lagändring) höjdes gruvdriftsavgiften betydligt för vissa kategorier av kolväten. Den gruvdriftsavgift som erläggs för andra typer av mineralråvaror berördes inte av denna ändring. Enligt lagändringens § 5 har gruvdriftsavgiftens storlek utformats på olika sätt beroende på i) tidpunkten för gruvfältets driftsstart, ii) mängden utvunna kolväten och iii) råoljans aktuella pris.






  — | Gruvdriftsavgift om 30 % skulle betalas för varje fält, som under tiden 1 januari 1998 och 1 januari 2008 satts i drift. |
| --- | --- | --- |

(16)

Genom en av de ändringar (27) i gruvdriftslagen som trädde i kraft den 8 januari 2008 (28) (nedan kallad 2008 års lagändring) höjdes gruvdriftsavgiften betydligt för vissa kategorier av kolväten. Den gruvdriftsavgift som erläggs för andra typer av mineralråvaror berördes inte av denna ändring. Enligt lagändringens § 5 har gruvdriftsavgiftens storlek utformats på olika sätt beroende på i) tidpunkten för gruvfältets driftsstart, ii) mängden utvunna kolväten och iii) råoljans aktuella pris.

—

Gruvdriftsavgift om 30 % skulle betalas för varje fält, som under tiden 1 januari 1998 och 1 januari 2008 satts i drift.

| — | För fält som tagits i drift efter den 1 januari 2008 ska gruvdriftsavgift betalas beroende på utvunnen kolvätemängd (12, 20 eller 30 %). |
| --- | --- |

—

För fält som tagits i drift efter den 1 januari 2008 ska gruvdriftsavgift betalas beroende på utvunnen kolvätemängd (12, 20 eller 30 %).

| — | För fält som tagits i drift före den 1 januari 1998 ska faktor ”J” tillämpas, vars minimivärde har bestämts till 30 %. |
| --- | --- |

—

För fält som tagits i drift före den 1 januari 1998 ska faktor ”J” tillämpas, vars minimivärde har bestämts till 30 %.

Härutöver tillämpas ett pristillägg på den beslutade gruvdriftsavgiften beroende på råoljans pris (+ 3 % resp. + 6 %, om råoljepriset överstiger 80 resp. 90 USD/bbl, nedan kallat Brent-tillägget). Specialvärden ska tillämpas t.ex. vid svåra utvinningsförhållanden (12 %) samt vid högt inert gasinnehåll (8 %).

| (17) | Dessa värden gällde mellan den 8 januari 2008 och den 23 januari 2009 och de nya värdena tillämpades från ikraftträdandet av gruvdriftslagens ändringar för varje gruvbolag som bedrev tillståndsverksamhet på gruvfält, inräknat även dem som förfogade över tillstånd från tiden före januari 2008. Den 23 januari 2009 (efter kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande) trädde gruvdriftslagens nya ändring i kraft (29), som för de fält, som under tiden 1 januari 1998 och 1 januari 2008 sattes i drift på nytt, minskade gruvdriftsavgiften till 12 % (med upprätthållande av Brent-tillägget). För övriga fälttyper förändrades inte gruvdriftsavgiften i förhållande till den gruvdriftslagändring som trädde i kraft år 2008. |
| --- | --- |

(17)

Dessa värden gällde mellan den 8 januari 2008 och den 23 januari 2009 och de nya värdena tillämpades från ikraftträdandet av gruvdriftslagens ändringar för varje gruvbolag som bedrev tillståndsverksamhet på gruvfält, inräknat även dem som förfogade över tillstånd från tiden före januari 2008. Den 23 januari 2009 (efter kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande) trädde gruvdriftslagens nya ändring i kraft (29), som för de fält, som under tiden 1 januari 1998 och 1 januari 2008 sattes i drift på nytt, minskade gruvdriftsavgiften till 12 % (med upprätthållande av Brent-tillägget). För övriga fälttyper förändrades inte gruvdriftsavgiften i förhållande till den gruvdriftslagändring som trädde i kraft år 2008.

| (18) | Tabell 2 sammanfattar med stöd av gruvdriftslagens olika versioner de gruvdriftsavgifter som ska tillämpas inom ramen för tillståndssystemet.

  Tabell 2


  Sammanfattning av de gruvavgifter som inom tillståndssystemet ska tillämpas enligt gruvdriftslagen | Gruvdriftsavgift som tillämpas fram till 2008 | Gruvdriftsavgift som tillämpas under 2008 | Gruvdriftsavgift som tillämpas från 23 januari 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Satt i drift före 1 januari 1998 | J %
  (minst: 12 %) | J %
  (minst: 30 %, + 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | J %
  (minst: 30 %, + 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) |
| Satt i drift under tiden 1 januari 1998–1 januari 2008 | 12 % | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) |
| Satt i drift efter 1 januari 2008 | Naturgasfält där den utvunna naturgasmängden årligen understiger 300 miljoner m3

  Råoljefält där den utvunna råoljan årligen understiger 50 kt | NA | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) |
| Naturgasfält där den utvunna naturgasen årligen uppgår till mellan 300 och 500 miljoner m3

  Råoljefält där den utvunna råoljan årligen uppgår till mellan 50 och 200 kt | 20 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | 20 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) |
| Naturgasfält där den utvunna naturgasen årligen överstiger 500 miljoner m3

  Råoljefält där den utvunna råoljan årligen överstiger 200 kt | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) |
| Kolväten med särskilda gruvdriftsvillkor | 12 % | 12 % |
| Naturgas med hög inert gas | 8 % | 8 % |
| Faktorn ”J” är beräknad enligt en formel som grundar sig på tidigare gaspriser samt utvunnen mängd och värde, se skäl 11. |

(18)

Tabell 2 sammanfattar med stöd av gruvdriftslagens olika versioner de gruvdriftsavgifter som ska tillämpas inom ramen för tillståndssystemet.

Tabell 2

Sammanfattning av de gruvavgifter som inom tillståndssystemet ska tillämpas enligt gruvdriftslagen

Gruvdriftsavgift som tillämpas fram till 2008

Gruvdriftsavgift som tillämpas under 2008

Gruvdriftsavgift som tillämpas från 23 januari 2009

Satt i drift före 1 januari 1998

J %

(minst: 12 %)

J %

(minst: 30 %, + 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

J %

(minst: 30 %, + 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

Satt i drift under tiden 1 januari 1998–1 januari 2008

12 %

30 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

12 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

Satt i drift efter 1 januari 2008

Naturgasfält där den utvunna naturgasmängden årligen understiger 300 miljoner m3

Råoljefält där den utvunna råoljan årligen understiger 50 kt

NA

12 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

12 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

Naturgasfält där den utvunna naturgasen årligen uppgår till mellan 300 och 500 miljoner m3

Råoljefält där den utvunna råoljan årligen uppgår till mellan 50 och 200 kt

20 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

20 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

Naturgasfält där den utvunna naturgasen årligen överstiger 500 miljoner m3

Råoljefält där den utvunna råoljan årligen överstiger 200 kt

30 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

30 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

Kolväten med särskilda gruvdriftsvillkor

12 %

12 %

Naturgas med hög inert gas

8 %

8 %

Faktorn ”J” är beräknad enligt en formel som grundar sig på tidigare gaspriser samt utvunnen mängd och värde, se skäl 11.

IV.   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (19) | Det granskade påstådda statliga stödet uppkom i ett mellan MOL och den ungerska staten den 22 december 2005 upprättat förlängningsavtal, vilket gjorde det möjligt för MOL att till en viss grad undgå att betala kommande gruvavgiftshöjning för kolväteutvinning i senare gruvdriftslagändring Med beaktande av avtalets och den senare ändringens utformning betraktar kommissionen dessa som delar av samma åtgärd (nedan kallad åtgärden) och har i sitt beslut om att inleda ett förfarande utvärderat deras sammantagna effekt. |
| --- | --- |

(19)

Det granskade påstådda statliga stödet uppkom i ett mellan MOL och den ungerska staten den 22 december 2005 upprättat förlängningsavtal, vilket gjorde det möjligt för MOL att till en viss grad undgå att betala kommande gruvavgiftshöjning för kolväteutvinning i senare gruvdriftslagändring Med beaktande av avtalets och den senare ändringens utformning betraktar kommissionen dessa som delar av samma åtgärd (nedan kallad åtgärden) och har i sitt beslut om att inleda ett förfarande utvärderat deras sammantagna effekt.

| (20) | Kommissionen kom i sitt beslut om att inleda ett förfarande till den preliminära slutsatsen att MOL som följd av förlängningsavtalet undgått framtida förändringar av gruvdriftsavgiften och i synnerhet gruvdriftslagens efter år 2008 fastställda ändringar. Bolaget har således fått en fördel framför sina konkurrenter, verksamma inom det nuvarande tillståndssystemet (vilka inte slutit liknande förlängningsavtal tidigare och därför måste betala den nya, höjda gruvdriftsavgiften). Kommissionen har i sin preliminära utvärdering bedömt att stödåtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och har inte funnit någon grund för att den skulle vara förenlig med den inre marknaden, eftersom något undantag inte synes vara tillämpligt. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen kom i sitt beslut om att inleda ett förfarande till den preliminära slutsatsen att MOL som följd av förlängningsavtalet undgått framtida förändringar av gruvdriftsavgiften och i synnerhet gruvdriftslagens efter år 2008 fastställda ändringar. Bolaget har således fått en fördel framför sina konkurrenter, verksamma inom det nuvarande tillståndssystemet (vilka inte slutit liknande förlängningsavtal tidigare och därför måste betala den nya, höjda gruvdriftsavgiften). Kommissionen har i sin preliminära utvärdering bedömt att stödåtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och har inte funnit någon grund för att den skulle vara förenlig med den inre marknaden, eftersom något undantag inte synes vara tillämpligt.

| (21) | Beslutet om att inleda ett förfarande innehåller övriga faktauppgifter och är att betrakta som en organisk del av detta beslut. |
| --- | --- |

(21)

Beslutet om att inleda ett förfarande innehåller övriga faktauppgifter och är att betrakta som en organisk del av detta beslut.

V.   REPUBLIKEN UNGERNS SYNPUNKTER

| (22) | Ungerns huvudargument beträffande de kumulativa kriterier som avgör om det är fråga om statligt stöd omfattar följande: i) avsaknaden av selektivitet och ii) avsaknaden av en fördel för den påstådda stödmottagaren. |
| --- | --- |

(22)

Ungerns huvudargument beträffande de kumulativa kriterier som avgör om det är fråga om statligt stöd omfattar följande: i) avsaknaden av selektivitet och ii) avsaknaden av en fördel för den påstådda stödmottagaren.

| (23) | Vad selektiviteten beträffar är de ungerska myndigheternas huvudsakliga argument att åtgärden inte är selektiv, eftersom MOL till följd av det upprättade förlängningsavtalet hamnat inom ett annat system som avviker från tillståndssystemet. |
| --- | --- |

(23)

Vad selektiviteten beträffar är de ungerska myndigheternas huvudsakliga argument att åtgärden inte är selektiv, eftersom MOL till följd av det upprättade förlängningsavtalet hamnat inom ett annat system som avviker från tillståndssystemet.

| (24) | Ungern bekräftar först att det är skillnad mellan koncessions- och tillståndssystemen och framhäver att gruvbolaget vid koncession i sin offert kan erbjuda högre gruvdriftsavgift än den som föreligger i det utlysta anbudsförfarandet, medan det vid tillståndsfall är gruvdriftslagen som bestämmer gruvdriftsavgiftens storlek. Ungern anför vidare att det vid sidan av de två systemen förelåg behov av en ny s.k. kvasi-koncessionslösning inom ramen för vilken gruvdriftsavgiftens storlek skulle kunna fastställas i ett särskilt avtal utanför koncessionssystemet. Enligt Ungern kan gruvdriftslagens § 26/A 5 anses som en lämplig rättslig grund för förlängningsavtal för en sådan ”kvasi-koncessions”-lösning, eftersom stadgandet faktiskt undantar gruvdriftsrätten från tillståndssystemets giltighetsområde och placerar den på avtalsmässig grund. |
| --- | --- |

(24)

Ungern bekräftar först att det är skillnad mellan koncessions- och tillståndssystemen och framhäver att gruvbolaget vid koncession i sin offert kan erbjuda högre gruvdriftsavgift än den som föreligger i det utlysta anbudsförfarandet, medan det vid tillståndsfall är gruvdriftslagen som bestämmer gruvdriftsavgiftens storlek. Ungern anför vidare att det vid sidan av de två systemen förelåg behov av en ny s.k. kvasi-koncessionslösning inom ramen för vilken gruvdriftsavgiftens storlek skulle kunna fastställas i ett särskilt avtal utanför koncessionssystemet. Enligt Ungern kan gruvdriftslagens § 26/A 5 anses som en lämplig rättslig grund för förlängningsavtal för en sådan ”kvasi-koncessions”-lösning, eftersom stadgandet faktiskt undantar gruvdriftsrätten från tillståndssystemets giltighetsområde och placerar den på avtalsmässig grund.

| (25) | Ungern tillägger att förlängningsavtalet är en direkt följd av gruvdriftslagens logik. Ungern anser att fastställandet av en gruvdriftsavgift för förlängningsavtalets hela giltighetstid är en naturlig beståndsdel av det avtal som grundar sig på gruvdriftslagens § 26/A 5 och att man inte hade kunnat avtala om tidsförlängning på andra villkor. Detta kan dessutom alla övriga gruvbolag också räkna med och följaktligen har inte MOL åtnjutit någon fördel. |
| --- | --- |

(25)

Ungern tillägger att förlängningsavtalet är en direkt följd av gruvdriftslagens logik. Ungern anser att fastställandet av en gruvdriftsavgift för förlängningsavtalets hela giltighetstid är en naturlig beståndsdel av det avtal som grundar sig på gruvdriftslagens § 26/A 5 och att man inte hade kunnat avtala om tidsförlängning på andra villkor. Detta kan dessutom alla övriga gruvbolag också räkna med och följaktligen har inte MOL åtnjutit någon fördel.

| (26) | I gruvdriftslagens § 2011 sägs nämligen att gruvdriftsavgiftens storlek är en summa som bestämts i) i koncessionsavtalet, ii) i gruvdriftslagen eller iii) i förlängningsavtalet. Enligt de ungerska myndigheternas argumentation föreskriver sålunda lagen uttryckligen att den i förlängningsavtalet fastställda gruvdriftsavgiften inte ändras ens vid lagändring. De ungerska myndigheterna anser att gruvdriftslagen, närmare bestämt § 26/A 5, klart uttalar detta när den förordnar att den förhöjda avgiften kan uppgå till högst 1,2 gånger (30) det ursprungliga beloppet. Enligt Ungern är det alltså uteslutet enligt ungersk lag att högre gruvdriftsavgift tillämpas. |
| --- | --- |

(26)

I gruvdriftslagens § 2011 sägs nämligen att gruvdriftsavgiftens storlek är en summa som bestämts i) i koncessionsavtalet, ii) i gruvdriftslagen eller iii) i förlängningsavtalet. Enligt de ungerska myndigheternas argumentation föreskriver sålunda lagen uttryckligen att den i förlängningsavtalet fastställda gruvdriftsavgiften inte ändras ens vid lagändring. De ungerska myndigheterna anser att gruvdriftslagen, närmare bestämt § 26/A 5, klart uttalar detta när den förordnar att den förhöjda avgiften kan uppgå till högst 1,2 gånger (30) det ursprungliga beloppet. Enligt Ungern är det alltså uteslutet enligt ungersk lag att högre gruvdriftsavgift tillämpas.

| (27) | Beträffande den påstådda avsaknaden av en fördel förklarar Ungern att mineraltillgångar utgör statens egendom och att dessa övergår i privat ägo, när gruvbolag som betalt gruvdriftstillstånd påbörjar driften. Analogt refererar Ungern till domen i Ryanair-målet (31) och hävdar att statens verksamhet kan jämföras med en marknadsaktörs verksamhet, även om staten också uppträder som myndighet. |
| --- | --- |

(27)

Beträffande den påstådda avsaknaden av en fördel förklarar Ungern att mineraltillgångar utgör statens egendom och att dessa övergår i privat ägo, när gruvbolag som betalt gruvdriftstillstånd påbörjar driften. Analogt refererar Ungern till domen i Ryanair-målet (31) och hävdar att statens verksamhet kan jämföras med en marknadsaktörs verksamhet, även om staten också uppträder som myndighet.

| (28) | Ungern förnekar att gruvdriftsavgiften skulle vara av skattekaraktär och definierar den som ersättning för utvinning av mineralråvaror eller som statens andel. Ungern betonar att det faktum att gruvdriftsavgiften bestäms i lag inte är en avgörande faktor när det gäller att bestämma huruvida den är av skattekaraktär eller inte. |
| --- | --- |

(28)

Ungern förnekar att gruvdriftsavgiften skulle vara av skattekaraktär och definierar den som ersättning för utvinning av mineralråvaror eller som statens andel. Ungern betonar att det faktum att gruvdriftsavgiften bestäms i lag inte är en avgörande faktor när det gäller att bestämma huruvida den är av skattekaraktär eller inte.

| (29) | Ungern förklarar dessutom att de tre olika betalningsförpliktelser som föreligger enligt förlängningsavtalet (nämligen förlängningsersättningen, den förhöjda och till samtliga gruvfält utsträckta gruvdriftsavgiften och engångsersättningen) och vilka ingår i gruvdriftslagens föreskrifter, inte ska betraktas som kompensation för inkomster som staten avstått ifrån, utan som inkomster som staten under alla förhållanden är berättigad till. Ungern anser att dessa betalningar ur statlig synpunkt ska betraktas som extrainkomster för vilka staten i gengäld avstår från rätten att utlysa ett anbudsförfarande för de berörda fälten inom ramen för koncessionssystemet, med beaktande av de risker och möjliga inkomster som är förbundna därmed. |
| --- | --- |

(29)

Ungern förklarar dessutom att de tre olika betalningsförpliktelser som föreligger enligt förlängningsavtalet (nämligen förlängningsersättningen, den förhöjda och till samtliga gruvfält utsträckta gruvdriftsavgiften och engångsersättningen) och vilka ingår i gruvdriftslagens föreskrifter, inte ska betraktas som kompensation för inkomster som staten avstått ifrån, utan som inkomster som staten under alla förhållanden är berättigad till. Ungern anser att dessa betalningar ur statlig synpunkt ska betraktas som extrainkomster för vilka staten i gengäld avstår från rätten att utlysa ett anbudsförfarande för de berörda fälten inom ramen för koncessionssystemet, med beaktande av de risker och möjliga inkomster som är förbundna därmed.

| (30) | Ungern betonar att inte heller någon annan marknadsaktör i praktiken behövt betala högre gruvdriftsavgift än MOL efter den omdiskuterade lagändringen, eftersom det under den aktuella tidsperioden inte fanns några konkurrenter som omfattades av kategorierna med högre gruvdriftsavgifter.

  Tabell 3


  Årliga gruvdriftsavgifter som ska betalas av MOL (faktiska och teoretiska summor)










  (i miljoner HUF) |
| --- | --- |
| Betalningens rättsgrund | Faktiska: enligt förlängningsavtal | Teoretiska: enligt gällande gruvdriftslag | Skillnad | Skillnadens netto nuvärde under 2009 |
| 2005 |
| Engångsersättning (32) | [...] (35) | (...) | 20 000,0 | 28 064,5 |
| 2006 |
| Förlängningsavgift (33) | (...) | (...) | 835,8 | 1 092,1 |
| Gruvdriftsavgift (34) | (...) | (...) | 5 755,7 | 7 520,0 |
| Sammanlagt | (...) | (...) | 6 591,6 | 8 612,1 |
| 2007 |
| Förlängningsavgift | (...) | (...) | 769,7 | 926,5 |
| Gruvdriftsavgift | (...) | (...) | 3 428,0 | 4 126,4 |
| Sammanlagt | (...) | (...) | 4 197,7 | 5 052,9 |
| 2008 |
| Förlängningsavgift | (...) | (...) | 345,8 | 382,9 |
| Gruvdriftsavgift | (...) | (...) | –28 444,7 | –31 498,5 |
| Sammanlagt | (...) | (...) | –28 099,0 | –31 115,6 |
| 2009 |
| Förlängningsavgift | (...) | (...) | 211,2 | 211,2 |
| Gruvdriftsavgift | (...) | (...) | –1 942,1 | –1 942,1 |
| Sammanlagt | (...) | (...) | –1 730,9 | –1 730,9 |
| SLUTSUMMA | (...) | (...) | 959,5 | 8 883,0 |
| Sifferuppgifterna grundar sig på information som de ungerska myndigheterna tillhandahållit. |

(30)

Ungern betonar att inte heller någon annan marknadsaktör i praktiken behövt betala högre gruvdriftsavgift än MOL efter den omdiskuterade lagändringen, eftersom det under den aktuella tidsperioden inte fanns några konkurrenter som omfattades av kategorierna med högre gruvdriftsavgifter.

Tabell 3

Årliga gruvdriftsavgifter som ska betalas av MOL (faktiska och teoretiska summor)

(i miljoner HUF)

Betalningens rättsgrund

Faktiska: enligt förlängningsavtal

Teoretiska: enligt gällande gruvdriftslag

Skillnad

Skillnadens netto nuvärde under 2009

2005

Engångsersättning (32)

[...] (35)

(...)

20 000,0

28 064,5

2006

Förlängningsavgift (33)

(...)

(...)

835,8

1 092,1

Gruvdriftsavgift (34)

(...)

(...)

5 755,7

7 520,0

Sammanlagt

(...)

(...)

6 591,6

8 612,1

2007

Förlängningsavgift

(...)

(...)

769,7

926,5

Gruvdriftsavgift

(...)

(...)

3 428,0

4 126,4

Sammanlagt

(...)

(...)

4 197,7

5 052,9

2008

Förlängningsavgift

(...)

(...)

345,8

382,9

Gruvdriftsavgift

(...)

(...)

–28 444,7

–31 498,5

Sammanlagt

(...)

(...)

–28 099,0

–31 115,6

2009

Förlängningsavgift

(...)

(...)

211,2

211,2

Gruvdriftsavgift

(...)

(...)

–1 942,1

–1 942,1

Sammanlagt

(...)

(...)

–1 730,9

–1 730,9

SLUTSUMMA

(...)

(...)

959,5

8 883,0

Sifferuppgifterna grundar sig på information som de ungerska myndigheterna tillhandahållit.

| (31) | Ungern påstår vidare att MOL, som följd av förlängningsavtalet (även om samliga delar i avtalet beaktas, dvs. förlängningsersättning och engångsersättning) faktiskt under årens lopp betalat mer i absolut värde till staten än vad man skulle ha gjort om avtalet inte funnits eller skulle ha betalat enligt gällande gruvdriftslag. De av MOL fullgjorda faktiska betalningarna i förhållande till de teoretiska summorna visas i tabell 3 ovan. Uppgifterna har tillhandahållits av de ungerska myndigheterna. |
| --- | --- |

(31)

Ungern påstår vidare att MOL, som följd av förlängningsavtalet (även om samliga delar i avtalet beaktas, dvs. förlängningsersättning och engångsersättning) faktiskt under årens lopp betalat mer i absolut värde till staten än vad man skulle ha gjort om avtalet inte funnits eller skulle ha betalat enligt gällande gruvdriftslag. De av MOL fullgjorda faktiska betalningarna i förhållande till de teoretiska summorna visas i tabell 3 ovan. Uppgifterna har tillhandahållits av de ungerska myndigheterna.

| (32) | Ungern anser att gruvbolagen med rätta har förväntningar på att gruvdriftsavgiften ska vara förutsägbar och att den därför måste vara oförändrad under tidens gång. Lagstiftaren följde under lagändringens gång denna logik eftersom det trots att gruvdriftsavgiften förändrades faktiskt inte fanns ett gruvbolag vars gruvdriftsavgift skulle ha förändrats efter lagändringen. Enligt Ungern tyder gruvdriftslagens ändringar på att staten kan ändra gruvdriftsavgiften för redan i drift satta fält. 2008 års lagändring var samtidigt resultatet av den kompromiss som uppnåtts vid de förlikningsförhandlingar som föregick lagens godkännande. Lagstiftaren kunde på så sätt underförstått acceptera att det förelåg berättigade förväntningar. Följaktligen kan ett gruvbolag med rätta förvänta sig att staten ensidigt inte ändrar dessa avgifter. Ungern fastslår att man av gruvdriftslagens system och vissa föreskrifter kan dra den slutsatsen att gruvdriftsavgiften under hela avtalstiden ska förbli oförändrad. |
| --- | --- |

(32)

Ungern anser att gruvbolagen med rätta har förväntningar på att gruvdriftsavgiften ska vara förutsägbar och att den därför måste vara oförändrad under tidens gång. Lagstiftaren följde under lagändringens gång denna logik eftersom det trots att gruvdriftsavgiften förändrades faktiskt inte fanns ett gruvbolag vars gruvdriftsavgift skulle ha förändrats efter lagändringen. Enligt Ungern tyder gruvdriftslagens ändringar på att staten kan ändra gruvdriftsavgiften för redan i drift satta fält. 2008 års lagändring var samtidigt resultatet av den kompromiss som uppnåtts vid de förlikningsförhandlingar som föregick lagens godkännande. Lagstiftaren kunde på så sätt underförstått acceptera att det förelåg berättigade förväntningar. Följaktligen kan ett gruvbolag med rätta förvänta sig att staten ensidigt inte ändrar dessa avgifter. Ungern fastslår att man av gruvdriftslagens system och vissa föreskrifter kan dra den slutsatsen att gruvdriftsavgiften under hela avtalstiden ska förbli oförändrad.

| (33) | Slutligen förklarar de ungerska myndigheterna att ”uppsägningsklausulen” baserar sig på nationella säkerhetshänsyn. |
| --- | --- |

(33)

Slutligen förklarar de ungerska myndigheterna att ”uppsägningsklausulen” baserar sig på nationella säkerhetshänsyn.

VI.   DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER

| (34) | Till kommissionen har inkommit synpunkter från följande berörda parter: den påstådda stödåtgärdens mottagare, MOL, och från det Ungerska gruvförbundet i vilket även MOL är medlem. Båda intressenterna har argumenterat på liknande sätt och deras och Republiken Ungerns iakttagelser har visat sig överlappa varandra till stor del. |
| --- | --- |

(34)

Till kommissionen har inkommit synpunkter från följande berörda parter: den påstådda stödåtgärdens mottagare, MOL, och från det Ungerska gruvförbundet i vilket även MOL är medlem. Båda intressenterna har argumenterat på liknande sätt och deras och Republiken Ungerns iakttagelser har visat sig överlappa varandra till stor del.

| (35) | MOL, som anses vara mottagare av det aktuella stödet, hävdar att man i motsats till kommissionens påståenden i beslutet om att inleda ett förfarande inte har gynnats på den ungerska marknaden för kolväteutvinning. En stor del av de genom MOL till ungerska staten erlagda gruvdriftsavgifterna härstammar från gruvfält under J % (dvs. från fält som satts i drift före den 1 januari 1998), vilket i praktiken betyder att MOL betalar 64–75 %, under det att dess konkurrenter (som påbörjat sin produktion senare och driver mindre fält) endast måste betala 12 % i gruvdriftsavgift. |
| --- | --- |

(35)

MOL, som anses vara mottagare av det aktuella stödet, hävdar att man i motsats till kommissionens påståenden i beslutet om att inleda ett förfarande inte har gynnats på den ungerska marknaden för kolväteutvinning. En stor del av de genom MOL till ungerska staten erlagda gruvdriftsavgifterna härstammar från gruvfält under J % (dvs. från fält som satts i drift före den 1 januari 1998), vilket i praktiken betyder att MOL betalar 64–75 %, under det att dess konkurrenter (som påbörjat sin produktion senare och driver mindre fält) endast måste betala 12 % i gruvdriftsavgift.

| (36) | Dessutom har förlängningsavtalet resulterat i att MOL betalar mer till staten (med hänsynstagande till samtliga delar av förlängningsavtalet) än vad det utan avtal skulle ha betalat enbart enligt gruvdriftslagen. |
| --- | --- |

(36)

Dessutom har förlängningsavtalet resulterat i att MOL betalar mer till staten (med hänsynstagande till samtliga delar av förlängningsavtalet) än vad det utan avtal skulle ha betalat enbart enligt gruvdriftslagen.

| (37) | Beträffande kommissionens argument att förlängningsavtalet inte kan prövas analogt med koncessionen, eftersom den ingick i tillståndssystemet, anmärker MOL att gruvdriftsrättens förlängning inte innebär rätt till tillstånd grundat på statens ensidiga beslut, utan är en följd av ett avtal som slutits med gruvbolaget. Om lagstiftaren skulle ha velat att detta skulle ingå i statens handlingsbefogenheter, skulle den ha utformat föreskrifterna därom på ett annat sätt. Lagens skrivning tillåter slutsatsen att lagstiftaren hellre önskade reglera förlängningsavtalet analogt med koncessionen. |
| --- | --- |

(37)

Beträffande kommissionens argument att förlängningsavtalet inte kan prövas analogt med koncessionen, eftersom den ingick i tillståndssystemet, anmärker MOL att gruvdriftsrättens förlängning inte innebär rätt till tillstånd grundat på statens ensidiga beslut, utan är en följd av ett avtal som slutits med gruvbolaget. Om lagstiftaren skulle ha velat att detta skulle ingå i statens handlingsbefogenheter, skulle den ha utformat föreskrifterna därom på ett annat sätt. Lagens skrivning tillåter slutsatsen att lagstiftaren hellre önskade reglera förlängningsavtalet analogt med koncessionen.

| (38) | I sitt beslut om att inleda ett förfarande hävdar kommissionen att det föreligger en motsägelse mellan de ungerska myndigheternas påstående att behov av lagändringen förelegat för att öka de statliga inkomsterna och det faktum att MOL i praktiken sluppit undan de höjda gruvdriftsavgifterna. |
| --- | --- |

(38)

I sitt beslut om att inleda ett förfarande hävdar kommissionen att det föreligger en motsägelse mellan de ungerska myndigheternas påstående att behov av lagändringen förelegat för att öka de statliga inkomsterna och det faktum att MOL i praktiken sluppit undan de höjda gruvdriftsavgifterna.

| (39) | MOL anser att detta påstående inte är motsägande. Bolaget har å ena sidan betalat mer till staten enligt förlängningsavtalet än vad det skulle ha gjort enligt gruvdriftslagen. MOL betalar dessutom en mycket hög gruvdriftsavgift för gruvfält tillhörande faktor ”J”. Dessutom kan lagändringen ha verkan på fält som sätts i framtida drift. |
| --- | --- |

(39)

MOL anser att detta påstående inte är motsägande. Bolaget har å ena sidan betalat mer till staten enligt förlängningsavtalet än vad det skulle ha gjort enligt gruvdriftslagen. MOL betalar dessutom en mycket hög gruvdriftsavgift för gruvfält tillhörande faktor ”J”. Dessutom kan lagändringen ha verkan på fält som sätts i framtida drift.

| (40) | Enligt MOL är ersättningen för förlängning, i motsats till vad kommissionen gör gällande, inte i någon del att anse som böter. I gruvdriftslagen förordnas också om sanktioner/böter i fall då gruvdriften bedrivs på lagstridigt sätt. De i förlängningsavtal fastställda ersättningarna innebär resultatet av förhandlingar mellan gruvbolaget och staten. Att sluta avtal är inte obligatoriskt och gruvbolaget kan besluta att inte sluta avtal, förlora sin gruvdriftsrätt och därefter inge ett anbud i ett öppet anbudsförfarande, varefter det slutligen kan bli möjligt att förvärva gruvdriftsrätten billigare. |
| --- | --- |

(40)

Enligt MOL är ersättningen för förlängning, i motsats till vad kommissionen gör gällande, inte i någon del att anse som böter. I gruvdriftslagen förordnas också om sanktioner/böter i fall då gruvdriften bedrivs på lagstridigt sätt. De i förlängningsavtal fastställda ersättningarna innebär resultatet av förhandlingar mellan gruvbolaget och staten. Att sluta avtal är inte obligatoriskt och gruvbolaget kan besluta att inte sluta avtal, förlora sin gruvdriftsrätt och därefter inge ett anbud i ett öppet anbudsförfarande, varefter det slutligen kan bli möjligt att förvärva gruvdriftsrätten billigare.

| (41) | Det är vilseledande att jämföra MOL, som slutit sådant förlängningsavtal, med konkurrenter verksamma inom tillståndssystemet. MOL betonar vidare att man uppfyllt samtliga krav och följt de rättsliga föreskrifterna. |
| --- | --- |

(41)

Det är vilseledande att jämföra MOL, som slutit sådant förlängningsavtal, med konkurrenter verksamma inom tillståndssystemet. MOL betonar vidare att man uppfyllt samtliga krav och följt de rättsliga föreskrifterna.

| (42) | MOL tillägger att kommissionen bedömt multiplikator ”c” som låg (eftersom den inte uppnår den tillämpliga rättsregelns övre gräns som motsvarar 1,2 gånger multiplikatorn). Det bör även framhållas att tillämpningen av höjd gruvdriftsavgift berör nära 150 fält och att gruvdriftsavgiftens höjning resulterat i en betydande ökning av intäkterna från gruvdrift för staten. |
| --- | --- |

(42)

MOL tillägger att kommissionen bedömt multiplikator ”c” som låg (eftersom den inte uppnår den tillämpliga rättsregelns övre gräns som motsvarar 1,2 gånger multiplikatorn). Det bör även framhållas att tillämpningen av höjd gruvdriftsavgift berör nära 150 fält och att gruvdriftsavgiftens höjning resulterat i en betydande ökning av intäkterna från gruvdrift för staten.

| (43) | Slutligen anmärker bolaget beträffande kommissionens argument att MOL tack vare undantaget från Brent-tillägget fått en fördel, att även faktor ”J” är priskänslig. |
| --- | --- |

(43)

Slutligen anmärker bolaget beträffande kommissionens argument att MOL tack vare undantaget från Brent-tillägget fått en fördel, att även faktor ”J” är priskänslig.

| (44) | Det ungerska gruvförbundet Magyar Bányászati Szövetség (nedan kallat gruvförbundet) representerar gruvbolagen eller företag med anknytning till den verksamheten. Dess huvudsyfte är att förbättra de operativa förutsättningarna för gruvdrift i Ungern, uppmärksamt följa lagstiftningsarbetet och agera i medlemmarnas intresse. Förbundet har för närvarande 66 medlemmar, bl.a. MOL. Ordförande för gruvförbundet är en av MOL:s direktörer (36). |
| --- | --- |

(44)

Det ungerska gruvförbundet Magyar Bányászati Szövetség (nedan kallat gruvförbundet) representerar gruvbolagen eller företag med anknytning till den verksamheten. Dess huvudsyfte är att förbättra de operativa förutsättningarna för gruvdrift i Ungern, uppmärksamt följa lagstiftningsarbetet och agera i medlemmarnas intresse. Förbundet har för närvarande 66 medlemmar, bl.a. MOL. Ordförande för gruvförbundet är en av MOL:s direktörer (36).

| (45) | Enligt gruvförbundet går gruvbolagens berättigade förväntningar ut på att gruvdriftsavgiften för de fält som redan är satta i drift ska förbli oförändrade. Staten kan således inte ensidigt ”retroaktivt” höja gruvdriftsavgiften (dvs. beträffande de fält som redan satts i drift). Gruvförbundet har också uttryckt sin åsikt beträffande det lagförslag som föregick gruvdriftslagändringen och denna princip har enligt gruvförbundet lagstiftaren också hela tiden respekterat under lagändringens gång. Man motsatte sig inte den slutliga textversionen, eftersom dess verkan inte leder till höjning av gruvdriftsavgiften vid redan påbörjade transaktioner. |
| --- | --- |

(45)

Enligt gruvförbundet går gruvbolagens berättigade förväntningar ut på att gruvdriftsavgiften för de fält som redan är satta i drift ska förbli oförändrade. Staten kan således inte ensidigt ”retroaktivt” höja gruvdriftsavgiften (dvs. beträffande de fält som redan satts i drift). Gruvförbundet har också uttryckt sin åsikt beträffande det lagförslag som föregick gruvdriftslagändringen och denna princip har enligt gruvförbundet lagstiftaren också hela tiden respekterat under lagändringens gång. Man motsatte sig inte den slutliga textversionen, eftersom dess verkan inte leder till höjning av gruvdriftsavgiften vid redan påbörjade transaktioner.

| (46) | Beträffande gruvmarknadens allmänna kännetecken och de ekonomiska villkoren förklarar gruvförbundet att tidsperspektivet för gruvdriftsprojekt är relativt långt. Det kan gå 10–15 år mellan påbörjad undersökning och den faktiska utvinningen. Under denna period har gruvbolaget enbart utgifter och, först efter det att utvinningen påbörjats, inkomster. Dessutom föreligger även inneboende geologiska risker för verksamheten, eftersom det inte är säkert att undersökningen blir framgångsrik. Projekten måste därför planeras med största möjliga omsorg. Hur stor vinsten blir av ett projekt beror på talrika faktorer. Med hänsyn till de många olika riskerna förväntar sig näringsgrenen att åtminstone de faktorer som står under statens inflytande ska förbli stabila under projektets livstid, nämligen lagreglernas ramar och gruvdriftsavgiften. På grund av näringens karaktär spelar finansieringsstrukturerna en viktig roll i projekten. Långivarna undersöker kontinuerligt projekten och vid betydande ändringar i villkoren kan de t.o.m. dra tillbaka sin finansiering. |
| --- | --- |

(46)

Beträffande gruvmarknadens allmänna kännetecken och de ekonomiska villkoren förklarar gruvförbundet att tidsperspektivet för gruvdriftsprojekt är relativt långt. Det kan gå 10–15 år mellan påbörjad undersökning och den faktiska utvinningen. Under denna period har gruvbolaget enbart utgifter och, först efter det att utvinningen påbörjats, inkomster. Dessutom föreligger även inneboende geologiska risker för verksamheten, eftersom det inte är säkert att undersökningen blir framgångsrik. Projekten måste därför planeras med största möjliga omsorg. Hur stor vinsten blir av ett projekt beror på talrika faktorer. Med hänsyn till de många olika riskerna förväntar sig näringsgrenen att åtminstone de faktorer som står under statens inflytande ska förbli stabila under projektets livstid, nämligen lagreglernas ramar och gruvdriftsavgiften. På grund av näringens karaktär spelar finansieringsstrukturerna en viktig roll i projekten. Långivarna undersöker kontinuerligt projekten och vid betydande ändringar i villkoren kan de t.o.m. dra tillbaka sin finansiering.

| (47) | I politiskt högt instabila länder sluter därför gruvbolagen och staten privaträttsliga avtal med varandra. I stabila regioner, t.ex. i Västeuropa, föreligger inget behov av sådana överenskommelser, eftersom det kan förutsättas att staten inte ändrar på de lagliga ramarna från tid till annan. Vad den statliga andelen beträffar förväntar sig både gruvbolaget och kreditorerna stabilitet. Utan denna stabilitet skulle den till projektet knutna risken öka och ett land med stabil näringspolitik kan inte tillåta sig att ofta förändra sin politik, eftersom detta skulle skrämma bort gruvbolagen. |
| --- | --- |

(47)

I politiskt högt instabila länder sluter därför gruvbolagen och staten privaträttsliga avtal med varandra. I stabila regioner, t.ex. i Västeuropa, föreligger inget behov av sådana överenskommelser, eftersom det kan förutsättas att staten inte ändrar på de lagliga ramarna från tid till annan. Vad den statliga andelen beträffar förväntar sig både gruvbolaget och kreditorerna stabilitet. Utan denna stabilitet skulle den till projektet knutna risken öka och ett land med stabil näringspolitik kan inte tillåta sig att ofta förändra sin politik, eftersom detta skulle skrämma bort gruvbolagen.

| (48) | Gruvförbundet påminner vidare om att principerna om skydd för rättssäkerhet och förvärvade rättigheter säkerställs till lika delar av europeisk domstolspraxis och den ungerska konstitutionen. Den ungerske lagstiftaren har alltså inte rätt att höja gruvdriftsavgiften beträffande de redan i drift satta fälten och lagstiftningen måste vara förutsebar. Dessutom anser gruvförbundet att gruvdriftsavgiftens ”stabilitet” är en förvärvad rätt. |
| --- | --- |

(48)

Gruvförbundet påminner vidare om att principerna om skydd för rättssäkerhet och förvärvade rättigheter säkerställs till lika delar av europeisk domstolspraxis och den ungerska konstitutionen. Den ungerske lagstiftaren har alltså inte rätt att höja gruvdriftsavgiften beträffande de redan i drift satta fälten och lagstiftningen måste vara förutsebar. Dessutom anser gruvförbundet att gruvdriftsavgiftens ”stabilitet” är en förvärvad rätt.

| (49) | Gruvförbundet hänvisar även till förbudet mot diskriminering. Framför allt får det inte förekomma någon diskriminering mellan marknadsaktörer som bedriver sin verksamhet på grundval av en koncession och marknadsaktörer som omfattas av tillståndssystemet. Den ungerska lagstiftaren är därför inte berättigad att ”retroaktivt” höja gruvdriftsavgiften för de fält som redan satts i drift. EU-domstolen har i talrika domar entydigt fastslagit att rättssäkerheten är ett av de grundläggande elementen i gemenskapsrätten. På så sätt måste rättsreglerna vara entydiga, precisa och förutsebara, särskilt om de utövar en negativ verkan på individer eller företag (citerad rättspraxis). Gruvförbundet argumenterar vidare att även den ungerska konstitutionen fastslår principen om rättssäkerhet och förvärvade rättigheter och drar den slutsatsen att rättsreglerna måste vara förutsägbara enligt gemenskapsrätten och de konstitutionella principerna. |
| --- | --- |

(49)

Gruvförbundet hänvisar även till förbudet mot diskriminering. Framför allt får det inte förekomma någon diskriminering mellan marknadsaktörer som bedriver sin verksamhet på grundval av en koncession och marknadsaktörer som omfattas av tillståndssystemet. Den ungerska lagstiftaren är därför inte berättigad att ”retroaktivt” höja gruvdriftsavgiften för de fält som redan satts i drift. EU-domstolen har i talrika domar entydigt fastslagit att rättssäkerheten är ett av de grundläggande elementen i gemenskapsrätten. På så sätt måste rättsreglerna vara entydiga, precisa och förutsebara, särskilt om de utövar en negativ verkan på individer eller företag (citerad rättspraxis). Gruvförbundet argumenterar vidare att även den ungerska konstitutionen fastslår principen om rättssäkerhet och förvärvade rättigheter och drar den slutsatsen att rättsreglerna måste vara förutsägbara enligt gemenskapsrätten och de konstitutionella principerna.

| (50) | Gruvförbundet anmärker slutligen att försvaret av principen om förvärvade rättigheter bygger på rättssäkerhetsprincipen. Principen om förvärvade rättigheter respekterades till lika delar under de nationella och internationella lagstiftningsprocesserna beträffande gruvdriftsrätten. Andra EU-medlemsstater har också en stabil gruvlagstiftning som sällan ändras. |
| --- | --- |

(50)

Gruvförbundet anmärker slutligen att försvaret av principen om förvärvade rättigheter bygger på rättssäkerhetsprincipen. Principen om förvärvade rättigheter respekterades till lika delar under de nationella och internationella lagstiftningsprocesserna beträffande gruvdriftsrätten. Andra EU-medlemsstater har också en stabil gruvlagstiftning som sällan ändras.

VII.   STATLIGT STÖD ENLIGT ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET

| (51) | För att avgöra om en åtgärd kan betecknas som statligt stöd, måste kommissionen utvärdera om den omdiskuterade åtgärden uppfyller villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Denna artikel föreskriver följande: ”[o]m inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag den än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. I det följande utvärderar kommissionen i ljuset av denna bestämmelse huruvida den aktuella åtgärden utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(51)

För att avgöra om en åtgärd kan betecknas som statligt stöd, måste kommissionen utvärdera om den omdiskuterade åtgärden uppfyller villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Denna artikel föreskriver följande: ”[o]m inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag den än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. I det följande utvärderar kommissionen i ljuset av denna bestämmelse huruvida den aktuella åtgärden utgör statligt stöd.

| (52) | Inledningsvis måste det påminnas om att en åtgärd oberoende av dess rättsliga form, kan betecknas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Även om förlängningsavtalet slutits i samklang med gruvdriftslagens föreskrifter, och Ungern fastställt gruvdriftsavgiften i lag, innebär inte detta i sig att tidigare åtgärder eller deras verkningar är förenliga med EU-reglerna om statligt stöd. Det faktum att en åtgärd är förenlig med nationell lagstiftning har ingen betydelse för om den är förenlig eller ej med EUF-fördragets regler om statligt stöd. |
| --- | --- |

(52)

Inledningsvis måste det påminnas om att en åtgärd oberoende av dess rättsliga form, kan betecknas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Även om förlängningsavtalet slutits i samklang med gruvdriftslagens föreskrifter, och Ungern fastställt gruvdriftsavgiften i lag, innebär inte detta i sig att tidigare åtgärder eller deras verkningar är förenliga med EU-reglerna om statligt stöd. Det faktum att en åtgärd är förenlig med nationell lagstiftning har ingen betydelse för om den är förenlig eller ej med EUF-fördragets regler om statligt stöd.

| (53) | Dessutom anser inte kommissionen, vilket vi redan förklarat i beslutet om att inleda ett förfarande, att vissa delar av ärendet, nämligen de gällande lagreglerna, förlängningsavtalet eller lagändringen i sig, strider mot reglerna om statligt stöd. Istället betraktar kommissionen i det förevarande ärendet hela serien statliga handlingar som delar av samma ”åtgärd” och bedömer effekterna av förlängningsavtalet kombinerat med de påföljande ändringarna i gruvdriftslagen. |
| --- | --- |

(53)

Dessutom anser inte kommissionen, vilket vi redan förklarat i beslutet om att inleda ett förfarande, att vissa delar av ärendet, nämligen de gällande lagreglerna, förlängningsavtalet eller lagändringen i sig, strider mot reglerna om statligt stöd. Istället betraktar kommissionen i det förevarande ärendet hela serien statliga handlingar som delar av samma ”åtgärd” och bedömer effekterna av förlängningsavtalet kombinerat med de påföljande ändringarna i gruvdriftslagen.

| (54) | Beträffande Ungerns argument att man inte anser gruvdriftsavgiften utgöra skatt utan statens andel, anmärker kommissionen att detta argument inte är relevant när man ska utvärdera den statliga stödåtgärden. De statliga stödreglerna är tillämpliga på alla slags kostnader som åläggs företagen och som de genom statliga åtgärder undantas från. Under alla förhållanden måste det dock påpekas att beviljande av statligt förvaltningstillstånd för utvinning av mineral- och kolväteråvaror förefaller vara ett typiskt myndighetsförfarande. De betalningar som skett som kompensation för ett sådant tillstånd liknar skatt eller förvaltningsavgift. |
| --- | --- |

(54)

Beträffande Ungerns argument att man inte anser gruvdriftsavgiften utgöra skatt utan statens andel, anmärker kommissionen att detta argument inte är relevant när man ska utvärdera den statliga stödåtgärden. De statliga stödreglerna är tillämpliga på alla slags kostnader som åläggs företagen och som de genom statliga åtgärder undantas från. Under alla förhållanden måste det dock påpekas att beviljande av statligt förvaltningstillstånd för utvinning av mineral- och kolväteråvaror förefaller vara ett typiskt myndighetsförfarande. De betalningar som skett som kompensation för ett sådant tillstånd liknar skatt eller förvaltningsavgift.

| (55) | Beträffande uppsägningsklausulen anser kommissionen slutligen att detta inte är en fråga som hänger ihop med förekomsten av statligt stöd. Det faktum att det i avtalet föreskrivs att avtalet ska upphöra om en tredje part förvärvar mer än 25 % av MOL:s aktier är en åtgärd som inte omfattar statliga medel. |
| --- | --- |

(55)

Beträffande uppsägningsklausulen anser kommissionen slutligen att detta inte är en fråga som hänger ihop med förekomsten av statligt stöd. Det faktum att det i avtalet föreskrivs att avtalet ska upphöra om en tredje part förvärvar mer än 25 % av MOL:s aktier är en åtgärd som inte omfattar statliga medel.

| (56) | En åtgärd betraktas som statligt stöd om den är individuell eller selektiv, dvs. som ger endast vissa företag eller viss produktion fördelar. |
| --- | --- |

(56)

En åtgärd betraktas som statligt stöd om den är individuell eller selektiv, dvs. som ger endast vissa företag eller viss produktion fördelar.

| (57) | Enligt domstolens rättspraxis (37) ska vid bedömningen av selektivitetsvillkoret – som utgör en förutsättning för begreppet statlig stödåtgärd – genom tillämpning av artikel 107.1 i EUF-fördraget bestämmas om en nationell åtgärd inom ramen för en given rättsregel är ägnad att tilldela ”vissa företag eller viss produktion” fördelar gentemot sådana företag och varor som med tanke på åtgärdens syfte rättsligt och de facto kan vara jämförbara. |
| --- | --- |

(57)

Enligt domstolens rättspraxis (37) ska vid bedömningen av selektivitetsvillkoret – som utgör en förutsättning för begreppet statlig stödåtgärd – genom tillämpning av artikel 107.1 i EUF-fördraget bestämmas om en nationell åtgärd inom ramen för en given rättsregel är ägnad att tilldela ”vissa företag eller viss produktion” fördelar gentemot sådana företag och varor som med tanke på åtgärdens syfte rättsligt och de facto kan vara jämförbara.

| (58) | Domstolen har vidare vid flera tillfällen (38) konstaterat att artikel 107.1 i EUF-fördraget inte skiljer mellan det statliga stödets orsaker eller syften, utan bedömer dess effekter. |
| --- | --- |

(58)

Domstolen har vidare vid flera tillfällen (38) konstaterat att artikel 107.1 i EUF-fördraget inte skiljer mellan det statliga stödets orsaker eller syften, utan bedömer dess effekter.

| (59) | Begreppet statligt stöd kan dock inte tillämpas på sådana statliga åtgärder som gör skillnad mellan företag, om denna åtskillnad följer av att de utgör del av en systemtyp eller av deras allmänna uppbyggnad. |
| --- | --- |

(59)

Begreppet statligt stöd kan dock inte tillämpas på sådana statliga åtgärder som gör skillnad mellan företag, om denna åtskillnad följer av att de utgör del av en systemtyp eller av deras allmänna uppbyggnad.

| (60) | Kommissionen håller inte med de ungerska myndigheternas och de berörda parternas argumentering vad gäller bristen på selektivitet. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen håller inte med de ungerska myndigheternas och de berörda parternas argumentering vad gäller bristen på selektivitet.

| (61) | För bedömning av huruvida en given åtgärd är selektiv eller inte, måste den tillämpliga referensramen (39) bestämmas. |
| --- | --- |

(61)

För bedömning av huruvida en given åtgärd är selektiv eller inte, måste den tillämpliga referensramen (39) bestämmas.

| (62) | I förevarande ärende bedömer kommissionen att den tillämpliga referensramen för utvärdering är systemet för beviljande av tillstånd. MOL var nämligen inte tvunget att i konkurrens lämna bud i ett anbudsförfarande för att förvärva koncession för det stängda området. Istället förvärvade bolaget gruvdriftsrätten för fältet inom ramen för tillståndssystemet och i detta system konkurrerar det med andra marknadsaktörer som hör till detta system. Förlängningsavtalet utgör del av tillståndssystemet. Enbart det faktum att MOL inte kunde påbörja utvinning inom den fastställda tiden och måste ansöka om förlängning, leder inte till att referensramen förändras. Att godkänna argument i denna riktning skulle leda till en situation där man gynnar ett visst företag, vilket är typiskt för koncessionssystemet, men utan konkurrens i ett offentligt anbudsförfarande. |
| --- | --- |

(62)

I förevarande ärende bedömer kommissionen att den tillämpliga referensramen för utvärdering är systemet för beviljande av tillstånd. MOL var nämligen inte tvunget att i konkurrens lämna bud i ett anbudsförfarande för att förvärva koncession för det stängda området. Istället förvärvade bolaget gruvdriftsrätten för fältet inom ramen för tillståndssystemet och i detta system konkurrerar det med andra marknadsaktörer som hör till detta system. Förlängningsavtalet utgör del av tillståndssystemet. Enbart det faktum att MOL inte kunde påbörja utvinning inom den fastställda tiden och måste ansöka om förlängning, leder inte till att referensramen förändras. Att godkänna argument i denna riktning skulle leda till en situation där man gynnar ett visst företag, vilket är typiskt för koncessionssystemet, men utan konkurrens i ett offentligt anbudsförfarande.

| (63) | I verkligheten beror det på de ungerska myndigheternas skönsmässiga beslut om ett fält ska höra till området för koncession eller tillstånd. Om de ungerska myndigheterna skulle vilja tilldela gruvdriftsrätt genom avtal, kan de välja ett överskådligt koncessionsförfarande som innefattar ett öppet anbudsförfarande. Kommissionen kan inte acceptera att ett icke transparent s.k. kvasi-koncessionssystem, som för närvarande bara berör ett enda företag (MOL), ska betraktas som en särskild referensram. |
| --- | --- |

(63)

I verkligheten beror det på de ungerska myndigheternas skönsmässiga beslut om ett fält ska höra till området för koncession eller tillstånd. Om de ungerska myndigheterna skulle vilja tilldela gruvdriftsrätt genom avtal, kan de välja ett överskådligt koncessionsförfarande som innefattar ett öppet anbudsförfarande. Kommissionen kan inte acceptera att ett icke transparent s.k. kvasi-koncessionssystem, som för närvarande bara berör ett enda företag (MOL), ska betraktas som en särskild referensram.

| (64) | Ungern har dessutom haft breda befogenheter att bedöma tillståndsförlängningen och senare även lagändringarna för gruvdrift (trots att man kände till dess gynnsamma verkan på MOL eftersom detta företag var den enda aktören på kolvätemarknaden som slöt förlängningsavtal). Ungern kunde hela tiden fritt bestämma gruvdriftsavgiftens storlek, dvs. man skulle också ha kunnat bestämma att inte ändra lagen. Effekterna av åtgärderna har entydigt visat att ett visst företag tilldelats en fördel. |
| --- | --- |

(64)

Ungern har dessutom haft breda befogenheter att bedöma tillståndsförlängningen och senare även lagändringarna för gruvdrift (trots att man kände till dess gynnsamma verkan på MOL eftersom detta företag var den enda aktören på kolvätemarknaden som slöt förlängningsavtal). Ungern kunde hela tiden fritt bestämma gruvdriftsavgiftens storlek, dvs. man skulle också ha kunnat bestämma att inte ändra lagen. Effekterna av åtgärderna har entydigt visat att ett visst företag tilldelats en fördel.

| (65) | Med stöd av ovanstående konstaterar kommissionen att tillståndssystemet ska anses utgöra referensramen. |
| --- | --- |

(65)

Med stöd av ovanstående konstaterar kommissionen att tillståndssystemet ska anses utgöra referensramen.

| (66) | Inom ramen för tillståndssystemet är förlängningsavtalet uppenbart av selektiv karaktär. Som de ungerska myndigheterna också har bekräftat förfogar parterna under villkorsförhandlingarna över vissa valmöjligheter vad gäller att fastställa de olika delarna av ersättningen och dessutom, vilket är ännu viktigare, kan de bestämma att över huvud taget inte sluta avtalet. De ungerska myndigheterna kunde således överväga om de skulle sluta ett sådant avtal med MOL eller ej (eller med någon som helst annan marknadsaktör) (40). |
| --- | --- |

(66)

Inom ramen för tillståndssystemet är förlängningsavtalet uppenbart av selektiv karaktär. Som de ungerska myndigheterna också har bekräftat förfogar parterna under villkorsförhandlingarna över vissa valmöjligheter vad gäller att fastställa de olika delarna av ersättningen och dessutom, vilket är ännu viktigare, kan de bestämma att över huvud taget inte sluta avtalet. De ungerska myndigheterna kunde således överväga om de skulle sluta ett sådant avtal med MOL eller ej (eller med någon som helst annan marknadsaktör) (40).

| (67) | Ett sådant förfarande kan enligt systemets logik och karaktär inte styrkas. Syftet med uttagande av gruvdriftsavgift är ena sidan att för statens räkning garantera inkomst på utvinningsvärdet. Å andra sidan betalar man de i förlängningsavtalet fastställda betalningarna som extraersättning innebärande kompensation för förlängningen. I förevarande ärende har dock upprättandet av förlängningsavtalet och den påföljande höjningen av gruvdriftsavgifterna för MOL:s del lett till den paradoxala situationen att MOL, eftersom man inte inledde produktionen i tid, i praktiken fram till år 2020 betalar lägre gruvdriftsavgift för samtliga fält som ingår i tillståndet, under det att konkurrenterna, vilka ingår i samma tillståndssystem och i tid påbörjade sin produktion och därför inte slöt förlängningsavtal, måste betala den i lagen fastställda högre gruvdriftsavgiften. |
| --- | --- |

(67)

Ett sådant förfarande kan enligt systemets logik och karaktär inte styrkas. Syftet med uttagande av gruvdriftsavgift är ena sidan att för statens räkning garantera inkomst på utvinningsvärdet. Å andra sidan betalar man de i förlängningsavtalet fastställda betalningarna som extraersättning innebärande kompensation för förlängningen. I förevarande ärende har dock upprättandet av förlängningsavtalet och den påföljande höjningen av gruvdriftsavgifterna för MOL:s del lett till den paradoxala situationen att MOL, eftersom man inte inledde produktionen i tid, i praktiken fram till år 2020 betalar lägre gruvdriftsavgift för samtliga fält som ingår i tillståndet, under det att konkurrenterna, vilka ingår i samma tillståndssystem och i tid påbörjade sin produktion och därför inte slöt förlängningsavtal, måste betala den i lagen fastställda högre gruvdriftsavgiften.

| (68) | Beträffande kolväten var detta det enda förlängningsavtal som slöts. MOL har anmärkt att det beträffande fasta mineralråvaror finns ytterligare gällande förlängningsavtal. Kommissionen konstaterar dock att detta berör andra slags mineralråvaror för vilka det i gruvdriftslagen fastställs andra gruvdriftsavgifter än för kolväten. Det kan vidare anmärkas att lagändringen inte har förändrat gruvdriftsavgiften vad gäller fasta mineralråvaror (dvs. de marknadsaktörer som slutit sådant avtal berördes inte av ”samma åtgärdsserie” och har följaktligen inte tilldelats någon fördel). |
| --- | --- |

(68)

Beträffande kolväten var detta det enda förlängningsavtal som slöts. MOL har anmärkt att det beträffande fasta mineralråvaror finns ytterligare gällande förlängningsavtal. Kommissionen konstaterar dock att detta berör andra slags mineralråvaror för vilka det i gruvdriftslagen fastställs andra gruvdriftsavgifter än för kolväten. Det kan vidare anmärkas att lagändringen inte har förändrat gruvdriftsavgiften vad gäller fasta mineralråvaror (dvs. de marknadsaktörer som slutit sådant avtal berördes inte av ”samma åtgärdsserie” och har följaktligen inte tilldelats någon fördel).

| (69) | Med stöd av ovanstående anser kommissionen trots de argument som Ungern anfört att serien av åtgärder, nämligen det enligt lydelsen i gruvdriftslagen § 26/A 5 ingångna förlängningsavtalet och den påföljande ändringen i gruvdriftslagen, har varit av selektiv karaktär vad gäller MOL. |
| --- | --- |

(69)

Med stöd av ovanstående anser kommissionen trots de argument som Ungern anfört att serien av åtgärder, nämligen det enligt lydelsen i gruvdriftslagen § 26/A 5 ingångna förlängningsavtalet och den påföljande ändringen i gruvdriftslagen, har varit av selektiv karaktär vad gäller MOL.

| (70) | Åtgärdsseriens kombinerade verkan är att det bland dem som förfogat över gruvdriftstillstånd som utfärdats enligt gruvdriftslagen § 5 endast är MOL som tillhört ett sådant särskilt system som skyddat från all sådan höjning av gruvdriftsavgiften för kolväteutvinning som under normala förhållanden skulle ha betalats. |
| --- | --- |

(70)

Åtgärdsseriens kombinerade verkan är att det bland dem som förfogat över gruvdriftstillstånd som utfärdats enligt gruvdriftslagen § 5 endast är MOL som tillhört ett sådant särskilt system som skyddat från all sådan höjning av gruvdriftsavgiften för kolväteutvinning som under normala förhållanden skulle ha betalats.

| (71) | Följaktligen fastslås att selektivitetskriteriet är uppfyllt med beaktande av omfattande rättsliga valmöjligheter beträffande upprättande av förlängningsavtal och med hänsyn till det faktum att undantaget de facto riktar sig till ett företag. |
| --- | --- |

(71)

Följaktligen fastslås att selektivitetskriteriet är uppfyllt med beaktande av omfattande rättsliga valmöjligheter beträffande upprättande av förlängningsavtal och med hänsyn till det faktum att undantaget de facto riktar sig till ett företag.

| (72) | I motsats till de ungerska myndigheternas argumentation anser kommissionen att staten inte bedriver näringsverksamhet när den ger tillstånd för gruvdrift. Att bevilja tillstånd för förvaltningskoncessioner eller gruvdrift hör snarare ihop med myndighetsutövning inom typiska rättsområden, eftersom en privatperson primärt inte kan utöva (41) denna verksamhet i Ungern. I Ungern, liksom i andra EU-medlemsstater, kan en privatperson inte vara ursprunglig ägare till mineralråvara. Medlemsstaternas lagstiftning tillförsäkrar i allmänhet myndigheterna kontrollen över mineralråvarorna (42). Därför är det för samtliga företag tillåtet att mot en bestämd avgift utvinna mineralråvaror och det tillkommer myndigheterna att i en av medlemsstaterna vald form för typ och regler besluta om tillstånd, vilket anses som myndighetsutövning. Ungerns ingripande för att lägga gruvdriften under förvaltningskontroll tjänar det allmänna intresset och inte kommersiella syften. Detta agerande måste därför betraktas som en form av statligt ingripande från en myndighets sida olikt en marknadsekonomisk investerares agerande (43). |
| --- | --- |

(72)

I motsats till de ungerska myndigheternas argumentation anser kommissionen att staten inte bedriver näringsverksamhet när den ger tillstånd för gruvdrift. Att bevilja tillstånd för förvaltningskoncessioner eller gruvdrift hör snarare ihop med myndighetsutövning inom typiska rättsområden, eftersom en privatperson primärt inte kan utöva (41) denna verksamhet i Ungern. I Ungern, liksom i andra EU-medlemsstater, kan en privatperson inte vara ursprunglig ägare till mineralråvara. Medlemsstaternas lagstiftning tillförsäkrar i allmänhet myndigheterna kontrollen över mineralråvarorna (42). Därför är det för samtliga företag tillåtet att mot en bestämd avgift utvinna mineralråvaror och det tillkommer myndigheterna att i en av medlemsstaterna vald form för typ och regler besluta om tillstånd, vilket anses som myndighetsutövning. Ungerns ingripande för att lägga gruvdriften under förvaltningskontroll tjänar det allmänna intresset och inte kommersiella syften. Detta agerande måste därför betraktas som en form av statligt ingripande från en myndighets sida olikt en marknadsekonomisk investerares agerande (43).

| (73) | Även om man i förevarande ärende skulle bedöma tillståndsgivning för utvinning av mineralråvaror som näringsverksamhet där staten följer kommersiella syften - vilket dock inte är fallet – anmärker kommissionen att det ur finansiell synpunkt inte finns någon klar och direkt anknytning mellan den av Ungern för MOL fastställda gruvdriftsavgiftsnivån och gruvdriftstillståndets värde. Ungerns argumentering, enligt vilken man förfarit som marknadsaktörer när man slöt förlängningsavtalet, kan inte bekräftas. Det finns framför allt ingen indikation på att utlysande av koncessionsansökan om gruvdriftstillstånd för de 12 fälten (vilka man ej skulle ha förlängt), inte skulle ha lett till att en konkurrent hade ingett högre bud. Ungern har inte heller bevisat att man, när man slöt förlängningsavtalet, skulle ha beaktat samtliga ur handelssynpunkt relevanta faktorer och risker, dvs. förlängningsavtalets samtliga ersättningsmoment, den i lagen fram till år 2020 fastställda, eventuellt högre gruvdriftsavgiften, avtalets löptid och eventuella konkurrenter. |
| --- | --- |

(73)

Även om man i förevarande ärende skulle bedöma tillståndsgivning för utvinning av mineralråvaror som näringsverksamhet där staten följer kommersiella syften - vilket dock inte är fallet – anmärker kommissionen att det ur finansiell synpunkt inte finns någon klar och direkt anknytning mellan den av Ungern för MOL fastställda gruvdriftsavgiftsnivån och gruvdriftstillståndets värde. Ungerns argumentering, enligt vilken man förfarit som marknadsaktörer när man slöt förlängningsavtalet, kan inte bekräftas. Det finns framför allt ingen indikation på att utlysande av koncessionsansökan om gruvdriftstillstånd för de 12 fälten (vilka man ej skulle ha förlängt), inte skulle ha lett till att en konkurrent hade ingett högre bud. Ungern har inte heller bevisat att man, när man slöt förlängningsavtalet, skulle ha beaktat samtliga ur handelssynpunkt relevanta faktorer och risker, dvs. förlängningsavtalets samtliga ersättningsmoment, den i lagen fram till år 2020 fastställda, eventuellt högre gruvdriftsavgiften, avtalets löptid och eventuella konkurrenter.

| (74) | Ungern har vidare hävdat att det efter den ifrågasatta lagändringen i praktiken inte fanns någon annan marknadsaktör som skulle ha varit tvungen att betala högre gruvdriftsavgift än MOL, eftersom det under den aktuella tidsperioden inte fanns sådana konkurrenter som skulle ha tillhört kategorier med högre gruvdriftsavgift.

  Tabell 4


  Sammanfattning av gruvdriftsavgifter att betala före och efter gruvdriftslagens ändring | Gruvdrifts-avgift tillämpad fram till år 2008 | Gruvdrifts-avgift tillämpad under år 2008 | Gruvdrifts-avgift tillämpad från 23 januari 2009 | Gruvdriftsavgift att betala enligt MOL:s avtal
  att tillämpa fram till år 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Satt i drift före 1 januari 1998 | J % (46)

  (minst: 12 %) | J %
  (minst: 30 %, + 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | J %
  (minst: 30 %, + 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | J % × c (47)

  (minst: 12 %) |
| Satt i drift under tiden 1 januari 1998–1 januari 2008 | 12 % | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | 12 % × c
  (~ 12.24 % (45)) |
| Satt i drift efter 1 januari 2008 (44) | Naturgasfält, där den utvunna naturgasens mängd årligen understiger 300 miljoner m3

  Mineraloljefält, där den utvunna mineraloljans mängd årligen understiger 50 kt | NA | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | 12 % ×c
  (~ 12.24 % (45)) |
| Naturgasfält, där den utvunna naturgasens mängd årligen uppgår till mellan 300 och 500 miljoner m3

  Mineraloljefält, där den utvunna mineraloljans mängd årligen uppgår till mellan 50 och 200 kt | 20 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | 20 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) |
| Naturgasfält, där den utvunna naturgasens mängd årligen överstiger 500 miljoner m3

  Mineraloljefält, där den utvunna mineraloljans mängd årligen överstiger 200 kt | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget) |
| Kolväten med speciella gruvdriftsvillkor | 12 % | 12 % |
| Naturgas med högt inert gasinnehåll | 8 % | 8 % |

(74)

Ungern har vidare hävdat att det efter den ifrågasatta lagändringen i praktiken inte fanns någon annan marknadsaktör som skulle ha varit tvungen att betala högre gruvdriftsavgift än MOL, eftersom det under den aktuella tidsperioden inte fanns sådana konkurrenter som skulle ha tillhört kategorier med högre gruvdriftsavgift.

Tabell 4

Sammanfattning av gruvdriftsavgifter att betala före och efter gruvdriftslagens ändring

Gruvdrifts-avgift tillämpad fram till år 2008

Gruvdrifts-avgift tillämpad under år 2008

Gruvdrifts-avgift tillämpad från 23 januari 2009

Gruvdriftsavgift att betala enligt MOL:s avtal

att tillämpa fram till år 2020

Satt i drift före 1 januari 1998

J % (46)

(minst: 12 %)

J %

(minst: 30 %, + 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

J %

(minst: 30 %, + 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

J % × c (47)

(minst: 12 %)

Satt i drift under tiden 1 januari 1998–1 januari 2008

12 %

30 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

12 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

12 % × c

(~ 12.24 % (45))

Satt i drift efter 1 januari 2008 (44)

Naturgasfält, där den utvunna naturgasens mängd årligen understiger 300 miljoner m3

Mineraloljefält, där den utvunna mineraloljans mängd årligen understiger 50 kt

NA

12 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

12 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

12 % ×c

(~ 12.24 % (45))

Naturgasfält, där den utvunna naturgasens mängd årligen uppgår till mellan 300 och 500 miljoner m3

Mineraloljefält, där den utvunna mineraloljans mängd årligen uppgår till mellan 50 och 200 kt

20 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

20 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

Naturgasfält, där den utvunna naturgasens mängd årligen överstiger 500 miljoner m3

Mineraloljefält, där den utvunna mineraloljans mängd årligen överstiger 200 kt

30 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

30 %

(+ 3 % eller 6 % enligt Brent-tillägget)

Kolväten med speciella gruvdriftsvillkor

12 %

12 %

Naturgas med högt inert gasinnehåll

8 %

8 %

| (75) | Detta argument måste avvisas. |
| --- | --- |

(75)

Detta argument måste avvisas.

| (76) | Ovanstående tabell 4 sammanfattar i hur stor utsträckning förlängningsavtalet och gruvdriftslagens senare ändring lett till lägre gruvdriftsavgift för MOL än den som föreskrivs i lag. |
| --- | --- |

(76)

Ovanstående tabell 4 sammanfattar i hur stor utsträckning förlängningsavtalet och gruvdriftslagens senare ändring lett till lägre gruvdriftsavgift för MOL än den som föreskrivs i lag.

| (77) | För det första visar uppgifterna från de ungerska myndigheterna att det faktiskt fanns marknadsaktörer som bedrev verksamhet på fält inom tillståndssystemet och som var ålagda att betala högre gruvdriftsavgift än MOL, efter gruvdriftslagens första ändring för tiden mellan den 8 januari 2008 och den 23 januari 2009 respektive efter gruvdriftslagens andra ändring för tiden från den 23 januari 2009 fram till denna dag. Av de ungerska myndigheternas skrivelser framgår att det under år 2008 fanns sådana tillståndsdrivna gruvdriftsfält som drevs av från MOL skilda gruvbolag (48) och för vilka gruvdriftsavgift betalades med över 12 % (mellan 14,24–18 %) som följd av Brent-tilläggets tillämpning. |
| --- | --- |

(77)

För det första visar uppgifterna från de ungerska myndigheterna att det faktiskt fanns marknadsaktörer som bedrev verksamhet på fält inom tillståndssystemet och som var ålagda att betala högre gruvdriftsavgift än MOL, efter gruvdriftslagens första ändring för tiden mellan den 8 januari 2008 och den 23 januari 2009 respektive efter gruvdriftslagens andra ändring för tiden från den 23 januari 2009 fram till denna dag. Av de ungerska myndigheternas skrivelser framgår att det under år 2008 fanns sådana tillståndsdrivna gruvdriftsfält som drevs av från MOL skilda gruvbolag (48) och för vilka gruvdriftsavgift betalades med över 12 % (mellan 14,24–18 %) som följd av Brent-tilläggets tillämpning.

| (78) | För det andra, även om de ungerska myndigheterna påstår att det endast finns konkurrenter som driver mindre fält (dvs. utvinner mindre mängd än 500 m3 eller 200 kt) eller förväntas att sätta i drift sådana, anmärker kommissionen att även om dessa mindre fält skulle tillhöra 12 % kategorin, skulle de dessutom i det givna fallet också betala Brent-tillägget. Detta kan medföra en gruvdriftsavgift på upp till 18 %. Kommissionen påminner åter om att MOL, som en effekt av åtgärden, inte faller under Brent-tillägget, vilket lagen föreskriver för samtliga övriga marknadsaktörer. |
| --- | --- |

(78)

För det andra, även om de ungerska myndigheterna påstår att det endast finns konkurrenter som driver mindre fält (dvs. utvinner mindre mängd än 500 m3 eller 200 kt) eller förväntas att sätta i drift sådana, anmärker kommissionen att även om dessa mindre fält skulle tillhöra 12 % kategorin, skulle de dessutom i det givna fallet också betala Brent-tillägget. Detta kan medföra en gruvdriftsavgift på upp till 18 %. Kommissionen påminner åter om att MOL, som en effekt av åtgärden, inte faller under Brent-tillägget, vilket lagen föreskriver för samtliga övriga marknadsaktörer.

| (79) | För det tredje, när man betraktar den nuvarande ungerska marknadssituationen är det fler gruvbolag som bedriver kolväteutvinning. Dessutom bedriver många bolag prospektion och kan senare inleda utvinning på fälten och bli MOL:s konkurrenter. Inom ramen för tillståndssystemet måste alla nya aktörer som träder in på marknaden betala den i lag fastställda gruvdriftsavgiften och kommer att konkurrera med MOL, dvs. med det enda bolag vars gruvfält undantagits från den i det allmänna tillståndssystemet tillämpade gruvdriftsavgiften och som ingår under en lägre gruvdriftsavgift. |
| --- | --- |

(79)

För det tredje, när man betraktar den nuvarande ungerska marknadssituationen är det fler gruvbolag som bedriver kolväteutvinning. Dessutom bedriver många bolag prospektion och kan senare inleda utvinning på fälten och bli MOL:s konkurrenter. Inom ramen för tillståndssystemet måste alla nya aktörer som träder in på marknaden betala den i lag fastställda gruvdriftsavgiften och kommer att konkurrera med MOL, dvs. med det enda bolag vars gruvfält undantagits från den i det allmänna tillståndssystemet tillämpade gruvdriftsavgiften och som ingår under en lägre gruvdriftsavgift.

| (80) | För det fjärde anmärker kommissionen att det är ett faktum att MOL betalat cirka 12,24 % i gruvdriftsavgift inte enbart för de tillståndsförlängda 12 fälten, utan för samtliga gruvfält som satts i drift efter den 1 januari 1998, och som vid 2005 års förlängningsavtal varit i drift enligt tillstånd och J % för de fält, som satts i drift före den första januari 1998. MOL:s gruvdriftsavgift bestäms vidare av förlängningsavtalet fram till år 2020 till 12,24 %. På så sätt kommer MOL att ges fördel under en betydande tidsperiod beträffande flertalet av sina med tillstånd verksamma fält. |
| --- | --- |

(80)

För det fjärde anmärker kommissionen att det är ett faktum att MOL betalat cirka 12,24 % i gruvdriftsavgift inte enbart för de tillståndsförlängda 12 fälten, utan för samtliga gruvfält som satts i drift efter den 1 januari 1998, och som vid 2005 års förlängningsavtal varit i drift enligt tillstånd och J % för de fält, som satts i drift före den första januari 1998. MOL:s gruvdriftsavgift bestäms vidare av förlängningsavtalet fram till år 2020 till 12,24 %. På så sätt kommer MOL att ges fördel under en betydande tidsperiod beträffande flertalet av sina med tillstånd verksamma fält.

| (81) | För det femte, förutsatt att gruvinspektionen inte skulle ha gått med på förlängningen för de tolv fälten, skulle man för samtliga övriga MOL- fält (49) som tillhör tillståndsgruppen också ha varit tvungen att betala en betydligt högre gruvdriftsavgift, vilket även skulle ha inneburit större statliga inkomster. Dessutom kunde staten, såsom nämns i skäl 73, ha utlyst ett koncessionsförfarande för de 12 ännu ej förlängda fälten och på så sätt eventuellt kunnat få ett högre erbjudande av någon konkurrent. |
| --- | --- |

(81)

För det femte, förutsatt att gruvinspektionen inte skulle ha gått med på förlängningen för de tolv fälten, skulle man för samtliga övriga MOL- fält (49) som tillhör tillståndsgruppen också ha varit tvungen att betala en betydligt högre gruvdriftsavgift, vilket även skulle ha inneburit större statliga inkomster. Dessutom kunde staten, såsom nämns i skäl 73, ha utlyst ett koncessionsförfarande för de 12 ännu ej förlängda fälten och på så sätt eventuellt kunnat få ett högre erbjudande av någon konkurrent.

| (82) | När det gäller Ungerns argument att MOL under 2006 och 2007 betalat högre gruvdriftsavgift, nämligen 12,24 %, konstaterar kommissionen att det inte har någon betydelse. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller Ungerns argument att MOL under 2006 och 2007 betalat högre gruvdriftsavgift, nämligen 12,24 %, konstaterar kommissionen att det inte har någon betydelse.

| (83) | För det första beror detta på att MOL, i likhet med alla andra bolag som skulle ha velat förlänga sina gruvdriftstillstånd, var tvungna att betala den fastställda höjningen av gruvdriftsavgiften (från 12 % till 12,24 %). I detta hänseende har MOL behandlats utan undantag och inte diskriminerats. Då hade ännu inte MOL getts någon fördel: det var ju först vid den första lagändringen, nämligen efter den 8 januari 2008, som det skedde. |
| --- | --- |

(83)

För det första beror detta på att MOL, i likhet med alla andra bolag som skulle ha velat förlänga sina gruvdriftstillstånd, var tvungna att betala den fastställda höjningen av gruvdriftsavgiften (från 12 % till 12,24 %). I detta hänseende har MOL behandlats utan undantag och inte diskriminerats. Då hade ännu inte MOL getts någon fördel: det var ju först vid den första lagändringen, nämligen efter den 8 januari 2008, som det skedde.

| (84) | Dessutom betalade MOL under 2008 28,4 miljarder HUF och under 2009 1,9 miljarder HUF mindre i gruvdriftsavgift för sina verksamma fält än vad man skulle ha betalat om det skett enligt då gällande gruvdriftslag. |
| --- | --- |

(84)

Dessutom betalade MOL under 2008 28,4 miljarder HUF och under 2009 1,9 miljarder HUF mindre i gruvdriftsavgift för sina verksamma fält än vad man skulle ha betalat om det skett enligt då gällande gruvdriftslag.

| (85) | Vad övriga betalningsfaktorer enligt gruvdriftslagen § 26/A (5) beträffar (förlängningsersättning och engångsersättning), betalades dessa som kompensation för förlängningen och inte för rätten till lägre gruvdriftsavgift än den konkurrenterna betalade. Inte någon av dessa betalningsfaktorer kan betraktas som ”förskottsutbetalningar” för eventuella gruvdriftsavgifter avseende senare tidsperioder. Skrivningen i gruvdriftslagen § 26/A (5) är i detta hänseende entydig. I stycket fastställs för övrigt att ”vid förlängning är gruvbolaget skyldigt att utge ersättning”. De två andra faktorerna hör ihop med antalet fält berörda av förlängningen. Sålunda skapar gruvdriftslagen § 26/A (5) ett otvetydigt samband mellan förlängning och betalningsskyldighet. |
| --- | --- |

(85)

Vad övriga betalningsfaktorer enligt gruvdriftslagen § 26/A (5) beträffar (förlängningsersättning och engångsersättning), betalades dessa som kompensation för förlängningen och inte för rätten till lägre gruvdriftsavgift än den konkurrenterna betalade. Inte någon av dessa betalningsfaktorer kan betraktas som ”förskottsutbetalningar” för eventuella gruvdriftsavgifter avseende senare tidsperioder. Skrivningen i gruvdriftslagen § 26/A (5) är i detta hänseende entydig. I stycket fastställs för övrigt att ”vid förlängning är gruvbolaget skyldigt att utge ersättning”. De två andra faktorerna hör ihop med antalet fält berörda av förlängningen. Sålunda skapar gruvdriftslagen § 26/A (5) ett otvetydigt samband mellan förlängning och betalningsskyldighet.

| (86) | Enligt rättspraxis (50) kan stöd som getts ett visst företag inte uppvägas av att det företaget påförs en avgift som utgör en konkret och särskild avgift som inte har något samband med den åtgärd som utgör stöd. I förevarande ärende utgör, enligt vad som beskrivs i skäl 85, övriga betalningsfaktorer enligt gruvdriftslagen § 26/A (5) en ersättning för förlängning som kan betraktas som en konkret och särskild avgift som inte har något samband med en senare ändring av de lagstadgade avgifterna inom tillståndssystemet. |
| --- | --- |

(86)

Enligt rättspraxis (50) kan stöd som getts ett visst företag inte uppvägas av att det företaget påförs en avgift som utgör en konkret och särskild avgift som inte har något samband med den åtgärd som utgör stöd. I förevarande ärende utgör, enligt vad som beskrivs i skäl 85, övriga betalningsfaktorer enligt gruvdriftslagen § 26/A (5) en ersättning för förlängning som kan betraktas som en konkret och särskild avgift som inte har något samband med en senare ändring av de lagstadgade avgifterna inom tillståndssystemet.

| (87) | Slutligen påminner kommissionen om att förlängningsavtalet och den påföljande höjningen av gruvdriftsavgiften för MOL:s del ledde till den paradoxala situationen att MOL, eftersom man inte inlett produktionen i tid, fram till år 2020 för så gott som alla sina fält som omfattas av tillståndsskyldighet betalar lägre gruvdriftsavgift; dess konkurrenter däremot, som inledde produktionen i tid och som ingår i samma tillståndssystem, måste betala den högre lagstadgade gruvdriftsavgiften. |
| --- | --- |

(87)

Slutligen påminner kommissionen om att förlängningsavtalet och den påföljande höjningen av gruvdriftsavgiften för MOL:s del ledde till den paradoxala situationen att MOL, eftersom man inte inlett produktionen i tid, fram till år 2020 för så gott som alla sina fält som omfattas av tillståndsskyldighet betalar lägre gruvdriftsavgift; dess konkurrenter däremot, som inledde produktionen i tid och som ingår i samma tillståndssystem, måste betala den högre lagstadgade gruvdriftsavgiften.

| (88) | Med stöd av ovanstående fastställer kommissionen att MOL genom åtgärden tillförsäkrats förmån. Åtgärden undantar MOL från sådana kostnader som annars skulle åvila företaget. Den kombinerade effekten av förlängningsavtalet och gruvdriftslagens påföljande ändring har medfört att företaget tilldelats en förmån. |
| --- | --- |

(88)

Med stöd av ovanstående fastställer kommissionen att MOL genom åtgärden tillförsäkrats förmån. Åtgärden undantar MOL från sådana kostnader som annars skulle åvila företaget. Den kombinerade effekten av förlängningsavtalet och gruvdriftslagens påföljande ändring har medfört att företaget tilldelats en förmån.

| (89) | Åtgärden leder till bortfall av inkomster som skulle tillkomma staten och den tas alltså från statliga medel. |
| --- | --- |

(89)

Åtgärden leder till bortfall av inkomster som skulle tillkomma staten och den tas alltså från statliga medel.

| (90) | MOL är ett integrerat olje- och gasindustribolag och utgör ett företag. Det konkurrerar med andra företag vilka inte har tilldelats samma fördel. Åtgärden snedvrider således konkurrensen. Dessutom är MOL verksamt inom en näringsgren där handel förekommer mellan medlemsstaterna. Villkoret angående påverkan på handeln inom gemenskapen är således uppfyllt. |
| --- | --- |

(90)

MOL är ett integrerat olje- och gasindustribolag och utgör ett företag. Det konkurrerar med andra företag vilka inte har tilldelats samma fördel. Åtgärden snedvrider således konkurrensen. Dessutom är MOL verksamt inom en näringsgren där handel förekommer mellan medlemsstaterna. Villkoret angående påverkan på handeln inom gemenskapen är således uppfyllt.

| (91) | På grundval av de argument som utvecklas ovan bedömer kommissionen att åtgärden uppfyller kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Under sådana omständigheter måste den ifrågasatta åtgärden betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(91)

På grundval av de argument som utvecklas ovan bedömer kommissionen att åtgärden uppfyller kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Under sådana omständigheter måste den ifrågasatta åtgärden betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

VIII.   STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

| (92) | Artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget möjliggör undantag från den allmänna regeln i artikel 107.1 om att statliga stöd är oförenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(92)

Artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget möjliggör undantag från den allmänna regeln i artikel 107.1 om att statliga stöd är oförenliga med den inre marknaden.

| (93) | Kommissionen utvärderar i det följande åtgärdens förenlighet enligt dessa undantag. Det bör noteras att Ungern inte har framfört några argument beträffande förenligheten med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen utvärderar i det följande åtgärdens förenlighet enligt dessa undantag. Det bör noteras att Ungern inte har framfört några argument beträffande förenligheten med den inre marknaden.

| (94) | Det kan vidare anmärkas, att den ifrågasatta åtgärden minskar de kostnader som under normala omständigheter skulle bäras av MOL och de ska därför betraktas som verksamhetsstöd. |
| --- | --- |

(94)

Det kan vidare anmärkas, att den ifrågasatta åtgärden minskar de kostnader som under normala omständigheter skulle bäras av MOL och de ska därför betraktas som verksamhetsstöd.

| (95) | Undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget är inte tillämpliga i förevarande fall, eftersom denna åtgärd inte utgör stöd av social karaktär, inte getts enskild konsument, inte getts för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser eller som getts till näringslivet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats av Tysklands delning. |
| --- | --- |

(95)

Undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget är inte tillämpliga i förevarande fall, eftersom denna åtgärd inte utgör stöd av social karaktär, inte getts enskild konsument, inte getts för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser eller som getts till näringslivet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats av Tysklands delning.

| (96) | Artikel 107.3 i EUF-fördraget möjliggör ytterligare undantag. |
| --- | --- |

(96)

Artikel 107.3 i EUF-fördraget möjliggör ytterligare undantag.

| (97) | Enligt artikel 107.3 a kan ”stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning” anses som förenligt med den inre marknaden. Vid tiden för anslutningen kunde Ungerns hela territorium betraktas som ett sådant område och de flesta av landets regioner kan även i fortsättningen få del av sådant stöd (51). |
| --- | --- |

(97)

Enligt artikel 107.3 a kan ”stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning” anses som förenligt med den inre marknaden. Vid tiden för anslutningen kunde Ungerns hela territorium betraktas som ett sådant område och de flesta av landets regioner kan även i fortsättningen få del av sådant stöd (51).

| (98) | Statligt stöd till stödområden regleras i kommissionens riktlinjer för nationellt regionalstöd för perioden 2007–2013 (52) (nedan kallade riktlinjerna). Enligt riktlinjerna kan statligt stöd i princip tillåtas enbart för täckande av investeringskostnader (53). Som vi redan nämnt ovan kan det aktuella stödet inte anses som investeringsstöd. Vad driftstödet beträffar främjar åtgärden inte alls någon verksamhet eller regional näringsutveckling och är inte tidsbegränsad, minskar inte och står inte i något hänseende i proportion till att avhjälpa någon ekonomisk störning (54). |
| --- | --- |

(98)

Statligt stöd till stödområden regleras i kommissionens riktlinjer för nationellt regionalstöd för perioden 2007–2013 (52) (nedan kallade riktlinjerna). Enligt riktlinjerna kan statligt stöd i princip tillåtas enbart för täckande av investeringskostnader (53). Som vi redan nämnt ovan kan det aktuella stödet inte anses som investeringsstöd. Vad driftstödet beträffar främjar åtgärden inte alls någon verksamhet eller regional näringsutveckling och är inte tidsbegränsad, minskar inte och står inte i något hänseende i proportion till att avhjälpa någon ekonomisk störning (54).

| (99) | Mot denna bakgrund fastslår kommissionen att stödet inte omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget |
| --- | --- |

(99)

Mot denna bakgrund fastslår kommissionen att stödet inte omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget

| (100) | Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan ”stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi” anses förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(100)

Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan ”stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi” anses förenligt med den inre marknaden.

| (101) | Kommissionen anmärker att det aktuella stödet inte är tänkt att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse och kommissionen har inte heller funnit bevis för att det varit avsett att avhjälpa en allvarlig störning i den ungerska ekonomin. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen anmärker att det aktuella stödet inte är tänkt att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse och kommissionen har inte heller funnit bevis för att det varit avsett att avhjälpa en allvarlig störning i den ungerska ekonomin.

| (102) | Kommissionen fastslår mot denna bakgrund att stödet inte uppfyller villkoren för undantag i artikel 107.3 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen fastslår mot denna bakgrund att stödet inte uppfyller villkoren för undantag i artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

| (103) | Enligt artikel 107.3 d i EUF-fördraget är stöd för att bevara kultur och bevara kulturarvet förenligt med EUF-fördraget om det inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Denna bestämmelse är uppenbarligen inte tillämplig i förevarande ärende. |
| --- | --- |

(103)

Enligt artikel 107.3 d i EUF-fördraget är stöd för att bevara kultur och bevara kulturarvet förenligt med EUF-fördraget om det inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Denna bestämmelse är uppenbarligen inte tillämplig i förevarande ärende.

| (104) | Artikel 107.3 c i EUF-fördraget anger att stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses förenliga med fördraget när de inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har utarbetat talrika riktlinjer och meddelanden som förklarar hur den tillämpar undantaget enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(104)

Artikel 107.3 c i EUF-fördraget anger att stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses förenliga med fördraget när de inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har utarbetat talrika riktlinjer och meddelanden som förklarar hur den tillämpar undantaget enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| (105) | Kommissionen anser dock att de undantag som tagits in i dessa riktlinjer och meddelanden inte kan tillämpas i förevarande ärende på grund av stödets natur och karaktär. Ungern har dessutom inte hänvisat till att stödet skulle kunna vara förenligt med den inre marknaden enligt dessa regler. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen anser dock att de undantag som tagits in i dessa riktlinjer och meddelanden inte kan tillämpas i förevarande ärende på grund av stödets natur och karaktär. Ungern har dessutom inte hänvisat till att stödet skulle kunna vara förenligt med den inre marknaden enligt dessa regler.

| (106) | Stödet i fråga utgör således statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(106)

Stödet i fråga utgör således statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden.

IX.   BERÄTTIGADE FÖRVÄNTNINGAR, FÖRVÄRVADE RÄTTIGHETER OCH DISKRIMINERING

| (107) | Fastän kommissionen inte bestrider argumentet att förutsägbarhet i allmänhet är en investeringsfrämjande faktor, måste det dock anmärkas att de bolag som fått stöd, med beaktande av att kommissionens kontroll av statligt stöd enligt artikel 108 i EUF-fördraget är tvingande, i princip inte kan ha berättigade förväntningar på stödets laglighet såvida det inte beviljats i enlighet med det statliga stödförfarandet (55). I detta hänseende kan stödmottagarna inte åberopa god tro för att skydda de förvärvade rättigheterna och undvika återkrav (56). |
| --- | --- |

(107)

Fastän kommissionen inte bestrider argumentet att förutsägbarhet i allmänhet är en investeringsfrämjande faktor, måste det dock anmärkas att de bolag som fått stöd, med beaktande av att kommissionens kontroll av statligt stöd enligt artikel 108 i EUF-fördraget är tvingande, i princip inte kan ha berättigade förväntningar på stödets laglighet såvida det inte beviljats i enlighet med det statliga stödförfarandet (55). I detta hänseende kan stödmottagarna inte åberopa god tro för att skydda de förvärvade rättigheterna och undvika återkrav (56).

| (108) | Det är visserligen sant att domstolen flera gånger har uttalat att varje rättssubjekt har rätt att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar (det vill säga skydd av sådana förväntningar som är väl grundade) om någon som helst institution inom unionen väcker grundade förväntningar. Men ingen kan åberopa denna princip om det allmänna inte har gett exakta försäkringar till nämnda personer. (57) I förevarande ärende har ingen EU-institution gett MOL några försäkringar som ger någon grund för sådana förväntningar. |
| --- | --- |

(108)

Det är visserligen sant att domstolen flera gånger har uttalat att varje rättssubjekt har rätt att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar (det vill säga skydd av sådana förväntningar som är väl grundade) om någon som helst institution inom unionen väcker grundade förväntningar. Men ingen kan åberopa denna princip om det allmänna inte har gett exakta försäkringar till nämnda personer. (57) I förevarande ärende har ingen EU-institution gett MOL några försäkringar som ger någon grund för sådana förväntningar.

| (109) | Det är också sant att stödmottagaren till ett rättsstridigt statligt stöd kan åberopa exceptionella omständigheter enligt vilken han välgrundat kunnat anta att stödet varit lagligt och att han därför kan vägra återbetala. I förevarande ärende förekommer inga sådana exceptionella omständigheter. Tvärtom visar 2008 års lagändring av gruvdriftslagen att gruvbolag i princip inte kan förlita sig på att inga lagändringar görs. |
| --- | --- |

(109)

Det är också sant att stödmottagaren till ett rättsstridigt statligt stöd kan åberopa exceptionella omständigheter enligt vilken han välgrundat kunnat anta att stödet varit lagligt och att han därför kan vägra återbetala. I förevarande ärende förekommer inga sådana exceptionella omständigheter. Tvärtom visar 2008 års lagändring av gruvdriftslagen att gruvbolag i princip inte kan förlita sig på att inga lagändringar görs.

| (110) | Kommissionen påminner om att lagstiftaren nyligen har ändrat gruvdriftsavgiften två gånger för de i drift satta gruvfälten, nämligen från och med den 8 januari 2008 och från och med den 23 januari 2009. För det första måste också betonas att gruvdriftslagens ändring år 2008 utformades så att den skulle tillämpas också på de gällande gruvdriftstillstånden. Detta visar klart det faktum att texten i 2008 års gruvdriftslag berör även villkoren för de före 2008 utgivna tillstånden. För dessa tillstånd anpassades gruvdriftsavgiften från den tidpunkt gruvdriftslagens ändringar trädde i kraft. Detta tjänar som bevis för att gruvbolag som har tillstånd inte med rätta kan ha förväntningar på eller inneha förvärvad rättighet beträffande oförändrad gruvdriftsavgift under hela tillståndstiden. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen påminner om att lagstiftaren nyligen har ändrat gruvdriftsavgiften två gånger för de i drift satta gruvfälten, nämligen från och med den 8 januari 2008 och från och med den 23 januari 2009. För det första måste också betonas att gruvdriftslagens ändring år 2008 utformades så att den skulle tillämpas också på de gällande gruvdriftstillstånden. Detta visar klart det faktum att texten i 2008 års gruvdriftslag berör även villkoren för de före 2008 utgivna tillstånden. För dessa tillstånd anpassades gruvdriftsavgiften från den tidpunkt gruvdriftslagens ändringar trädde i kraft. Detta tjänar som bevis för att gruvbolag som har tillstånd inte med rätta kan ha förväntningar på eller inneha förvärvad rättighet beträffande oförändrad gruvdriftsavgift under hela tillståndstiden.

| (111) | I motsats till vad Ungern och andra berörda parter föredragit bekräftar unionsdomstolarnas rättspraxis (58) att privatpersoner inte kan lita på att någon lagändring inte kommer att äga rum. På samma sätt kräver inte rättssäkerhetsprincipen att lagändringar inte kommer att kunna äga rum. |
| --- | --- |

(111)

I motsats till vad Ungern och andra berörda parter föredragit bekräftar unionsdomstolarnas rättspraxis (58) att privatpersoner inte kan lita på att någon lagändring inte kommer att äga rum. På samma sätt kräver inte rättssäkerhetsprincipen att lagändringar inte kommer att kunna äga rum.

| (112) | Argumentet om diskriminering måste också avvisas. Att höja gruvdriftsavgiften innebär inte diskriminering om detta tillämpas på alla, särskilt som det inom systemet inte görs någon skillnad (dvs. man gör ingen skillnad mellan de bolag som verkar med tillstånd). |
| --- | --- |

(112)

Argumentet om diskriminering måste också avvisas. Att höja gruvdriftsavgiften innebär inte diskriminering om detta tillämpas på alla, särskilt som det inom systemet inte görs någon skillnad (dvs. man gör ingen skillnad mellan de bolag som verkar med tillstånd).

X.   ÅTERKRAV

| (113) | Enligt EUF-fördraget och domstolens fasta rättspraxis har kommissionen – när den är övertygad om att stödet är oförenligt med den inre marknaden – rätt att besluta att den berörda staten måste upphöra med eller ändra sitt stöd (59). Domstolen har dessutom vid upprepade tillfällen slagit fast att syftet med den skyldighet som ställts på staten att inställa stöd, som av kommissionen betraktats som oförenliga med den inre marknaden, är att återställa den tidigare rådande situationen (60). Domstolen har i detta hänseende förklarat att målet nås när stödmottagaren återbetalat det lagstridigt erhållna stödet och sålunda förlorat den fördel den getts på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och när den situation som rådde före stödets utbetalande återställts (61). |
| --- | --- |

(113)

Enligt EUF-fördraget och domstolens fasta rättspraxis har kommissionen – när den är övertygad om att stödet är oförenligt med den inre marknaden – rätt att besluta att den berörda staten måste upphöra med eller ändra sitt stöd (59). Domstolen har dessutom vid upprepade tillfällen slagit fast att syftet med den skyldighet som ställts på staten att inställa stöd, som av kommissionen betraktats som oförenliga med den inre marknaden, är att återställa den tidigare rådande situationen (60). Domstolen har i detta hänseende förklarat att målet nås när stödmottagaren återbetalat det lagstridigt erhållna stödet och sålunda förlorat den fördel den getts på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och när den situation som rådde före stödets utbetalande återställts (61).

| (114) | Som följd av nämnda rättspraxis föreskriver artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/99 (62), att ”[v]id negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”. |
| --- | --- |

(114)

Som följd av nämnda rättspraxis föreskriver artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/99 (62), att ”[v]id negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”.

| (115) | Med beaktande således av att den undersökta åtgärden visat sig utgöra ett rättsstridigt och oförenligt stöd måste detta återkrävas för att marknaden ska återgå till den situation som rådde vid tiden före stödåtgärden. Återbetalningskravet ska därför fullgöras från tidpunkten när stödmottagaren tillhandahållits fördelen, dvs. när stödet ställdes till stödmottagarens förfogande, och fram till den dag den faktiska återbetalningen sker löper återkravsränta. |
| --- | --- |

(115)

Med beaktande således av att den undersökta åtgärden visat sig utgöra ett rättsstridigt och oförenligt stöd måste detta återkrävas för att marknaden ska återgå till den situation som rådde vid tiden före stödåtgärden. Återbetalningskravet ska därför fullgöras från tidpunkten när stödmottagaren tillhandahållits fördelen, dvs. när stödet ställdes till stödmottagarens förfogande, och fram till den dag den faktiska återbetalningen sker löper återkravsränta.

| (116) | I förevarande ärende måste hela raden av statliga åtgärder beaktas. Förlängningsavtalet skyddade MOL mot framtida lagstadgade gruvdriftsavgifter. MOL:s fördel förverkligades när den första lagändringen trädde i kraft, dvs. den 8 januari 2008. Detta är den tidpunkt när MOL i praktiken undantogs från höjningen av gruvdriftsavgiften och följaktligen gavs en fördel i förhållande till sina konkurrenter. |
| --- | --- |

(116)

I förevarande ärende måste hela raden av statliga åtgärder beaktas. Förlängningsavtalet skyddade MOL mot framtida lagstadgade gruvdriftsavgifter. MOL:s fördel förverkligades när den första lagändringen trädde i kraft, dvs. den 8 januari 2008. Detta är den tidpunkt när MOL i praktiken undantogs från höjningen av gruvdriftsavgiften och följaktligen gavs en fördel i förhållande till sina konkurrenter.

| (117) | Såsom förklaras i skäl 61–65 omfattar den tillämpliga referensramen andra marknadsaktörer som är verksamma inom ramen för tillståndssystemet. Fördelen består således av skillnaden mellan den av MOL efter lagändringen betalda faktiska gruvdriftsavgiften för de tillståndsdrivna fälten och gruvdriftsavgiften enligt gruvdriftslagen. |
| --- | --- |

(117)

Såsom förklaras i skäl 61–65 omfattar den tillämpliga referensramen andra marknadsaktörer som är verksamma inom ramen för tillståndssystemet. Fördelen består således av skillnaden mellan den av MOL efter lagändringen betalda faktiska gruvdriftsavgiften för de tillståndsdrivna fälten och gruvdriftsavgiften enligt gruvdriftslagen.

| (118) | Som redan nämnts i skäl 85 bedömer kommissionen att de i avtalet reglerade övriga ersättningarna (förlängningsavgiften och engångsavgiften) har betalats som kompensation för tidsförlängning och inte för rätten till lägre gruvdriftsavgift än den som konkurrenterna betalar. Därför kan dessa vid uträkningen av fördelen inte tas i beaktande.

  Tabell 5


  Summan under den aktuella tiden av MOL:s verkliga och ”teoretiska” betalningsskyldighet avseende gruvdriftsavgift









  Gruvdriftsavgifts- betalning | Faktisk (63)

  (enligt förlängningsavtalet) i miljoner HUF | Teoretisk
  (enligt gällande gruvdriftslag) i miljoner HUF | Skillnad (i miljoner HUF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 106 226,3 | 134 671,0 | –28 444,7 |
| 2009 | 67 099,7 | 69 041,8 | –1 942,1 |

(118)

Som redan nämnts i skäl 85 bedömer kommissionen att de i avtalet reglerade övriga ersättningarna (förlängningsavgiften och engångsavgiften) har betalats som kompensation för tidsförlängning och inte för rätten till lägre gruvdriftsavgift än den som konkurrenterna betalar. Därför kan dessa vid uträkningen av fördelen inte tas i beaktande.

Tabell 5

Summan under den aktuella tiden av MOL:s verkliga och ”teoretiska” betalningsskyldighet avseende gruvdriftsavgift

Gruvdriftsavgifts- betalning

Faktisk (63)

(enligt förlängningsavtalet) i miljoner HUF

Teoretisk

(enligt gällande gruvdriftslag) i miljoner HUF

Skillnad (i miljoner HUF)

2008

106 226,3

134 671,0

–28 444,7

2009

67 099,7

69 041,8

–1 942,1

| (119) | Den skillnad som framgår av tabell 5 uppgick år 2008 till 28,4 miljarder HUF och år 2009 till 1,9 miljarder HUF, dvs. till totalt 30,3 miljarder HUF. Denna summa måste Ungern således återkräva från MOL tillsammans med återkravsränta. Återkravet ska utsträckas även till 2010 års summor, dock står beträffande dessa ännu inga uppgifter till förfogande. |
| --- | --- |

(119)

Den skillnad som framgår av tabell 5 uppgick år 2008 till 28,4 miljarder HUF och år 2009 till 1,9 miljarder HUF, dvs. till totalt 30,3 miljarder HUF. Denna summa måste Ungern således återkräva från MOL tillsammans med återkravsränta. Återkravet ska utsträckas även till 2010 års summor, dock står beträffande dessa ännu inga uppgifter till förfogande.

| (120) | Storleksskillnaden mellan de under år 2008 och 2009 bortfallna gruvdriftsavgifterna beror på att lagstiftaren i och med att den andra ändringen av gruvdriftslagen trädde i kraft den 23 januari 2009 (efter kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande) beträffande vissa fält (de som satts i drift mellan 1998 och 2008) åtminstone delvis, återställt den situation som rått före 2008 års lagändring. |
| --- | --- |

(120)

Storleksskillnaden mellan de under år 2008 och 2009 bortfallna gruvdriftsavgifterna beror på att lagstiftaren i och med att den andra ändringen av gruvdriftslagen trädde i kraft den 23 januari 2009 (efter kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande) beträffande vissa fält (de som satts i drift mellan 1998 och 2008) åtminstone delvis, återställt den situation som rått före 2008 års lagändring.

XI.   SLUTSATS

| (121) | Enligt ovanstående fastställer kommissionen att stödåtgärden till förmån för MOL, dvs. kombinationen av förlängningsavtalet och 2008 års lagändring av gruvdriftslagen, utgör statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(121)

Enligt ovanstående fastställer kommissionen att stödåtgärden till förmån för MOL, dvs. kombinationen av förlängningsavtalet och 2008 års lagändring av gruvdriftslagen, utgör statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (122) | Med hänsyn till att åtgärden sålunda är att betrakta som ett lagstridigt och oförenligt stöd, ska detta återkrävas av MOL för att återställa den situation som rådde på marknaden innan stödet beviljades. |
| --- | --- |

(122)

Med hänsyn till att åtgärden sålunda är att betrakta som ett lagstridigt och oförenligt stöd, ska detta återkrävas av MOL för att återställa den situation som rådde på marknaden innan stödet beviljades.

| (123) | Återkravet uppgår för år 2008 till 28 444,7 miljoner HUF och för år 2009 till 1 942,1 miljoner HUF. Beträffande år 2010 och de gruvdriftsavgifter som redan betalats ska Ungern beräkna det belopp som ska återbetalas på samma sätt som för åren 2008 och 2009 fram till dess att stödåtgärden har upphört. |
| --- | --- |

(123)

Återkravet uppgår för år 2008 till 28 444,7 miljoner HUF och för år 2009 till 1 942,1 miljoner HUF. Beträffande år 2010 och de gruvdriftsavgifter som redan betalats ska Ungern beräkna det belopp som ska återbetalas på samma sätt som för åren 2008 och 2009 fram till dess att stödåtgärden har upphört.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den fasta gruvdriftsavgift som definieras i det förlängningsavtal som ingicks mellan ungerska staten och MOL Nyrt. den 22 december 2005 utgör, i kombination med de senare ändringarna av 1993 års lag XLVIII om gruvdrift, statligt stöd till MOL Nyrt. i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

2.   Det i punkt 1 nämnda statliga stöd som Ungern olagligen och i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget beviljat MOL Nyrt. är oförenligt med den inre marknaden.

3.   Ungern ska inom två månader från delgivningen av detta beslut upphöra med det stöd som avses i punkt 1.

Artikel 2

1.   Ungern ska från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1.

2.   Summan av det statliga stödet uppgår för år 2008 till 28 444,7 miljoner HUF och för år 2009 till 1 942,1 miljoner HUF. Beträffande det statliga stödbeloppet för år 2010 ska Ungern beräkna detta fram till den dag åtgärden upphört.

3.   De belopp som ska återkrävas omfattar ränta som löper från den tidpunkt när stödet ställdes till stödmottagarens förfogande fram till den dag det faktiskt återbetalas.

4.   Räntorna ska beräknas som kapitaliserad ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004, ändrad genom förordning (EG) nr 271/2008.

Artikel 3

1.   Återkravet av det i artikel 1 nämnda stödet ska ske omedelbart och effektivt.

2.   Ungern ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader från den dag det har delgivits.

Artikel 4

1.   Inom två månader från dagen för delgivning av detta beslut ska Ungern lämna följande upplysningar till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagaren inklusive det beräknade stödet för år 2010. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagaren inklusive det beräknade stödet för år 2010.

| b) | Detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. |
| --- | --- |

b)

Detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut.

| c) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Ungern ska hålla kommissionen underrättad om de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut fram till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts. På kommissionens begäran ska Ungern omgående lämna information om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att fullfölja detta beslut. Informationen ska också innehålla detaljerade upplysningar angående de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 9 juni 2010.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och artikel 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget.

1

(2)  Kommissionens beslut 2009/C 74/05 (EUT C 74, 28.3.2009, s. 63).

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  T.ex. ett av de ledande ungerska kemiindustriföretagen, TVK, det slovakiska oljeföretaget Slovnaft och det österrikiska detalj- och grosshandelsföretaget Roth. Dessutom är det via ett strategiskt partnerskap knutet till det kroatiska företaget INA.

4

(5)  http://www.molgroup.hu/en/investors/financial_reports/

5

(6)  1993 års lag XLVIII. om gruvdrift.

6

(7)  Gruvdriftslagen § 8.

7

(8)  Gruvdriftslagen § 5.

8

(9)  Gruvdriftslagen § 12.

9

(10)  Gruvdriftslagen §10.

10

(11)  Gruvdriftslagen § 5.1 a.

11

(12)  Gruvdriftslagen § 5.4.

12

(13)  Gruvdriftslagen § 9.

13

(14)  Gruvdriftslagen § 20.1.

14

(15)  Gruvdriftslagen § 20.11.

15

(16)  Gruvdriftslagen § 20.2–20.7.

16

(17)  För andra mineralsorter, t.ex. fasta mineraler, har andra avgifter fastställts.

17

(18)  Gruvdriftlagens § 26/A (5) föreskriver följande: ”Gruvföretagaren är skyldig att inom fem år räknat från fastställandet av gruvfältet påbörja [...] utvinning. Gruvföretagaren kan beträffande ett gruvfält högst en gång hos gruvinspektionen ansöka om förlängning av [...] giltighetstiden med högst fem år. Vid förlängning är gruvföretagaren skyldig att betala ersättning. Mängden mineralråvara och den procentuella gruvavgiften som betalas efter dess värde och som ligger till grund för avgiften – högre än den vid tiden för ansökan tillämpliga procentmängden, men högst 1,2 gånger ursprungsvärdet – ska fastställas i det av ministern och gruvföretagaren upprättade avtalet. Gruvinspektionen avgör genom beslut om giltighetstidens förlängning. I beslutet ska även fastslås betalningsskyldighetens i avtalet fastställda värde. Gruvföretagaren kan samtidigt få förlängd giltighetstid för fler än två gruvfält, om den förhöjda gruvdriftsavgiften som tillämpas för de av förlängningen berörda gruvfälten utsträcks genom ett minst femårigt avtal till gruvföretagarens samtliga gruvfält. Vid ansökan om förlängd giltighetstid för fler än fem gruvfält kan i ett av ministern och gruvföretagaren slutet avtal utöver den förhöjda gruvdriftsavgiften ytterligare en engångsavgift fastställas – högst med en summa motsvarande 20 % av vad som ska betalas på grund av den förhöjda gruvdriftsavgiften.”

18

(19)  Se fotnot 18.

19

(20)  Högst 20 % av den summa som ska betalas på grund av förhöjd gruvdriftsavgift.

20

(21)  Förlängningsavtalet, punkt 1.

21

(22)  Förlängningsavtalet, punkt 3.

22

(23)  Förlängningsavtalet, punkt 4.

23

(24)  Enligt punkt 9 i förlängningsavtalet ska samtliga faktorer som påverkar gruvdriftsavgiftens storlek förbli oförändrade under hela avtalstiden.

24

(25)  Detta motsvarar cirka 76 miljoner EUR enligt Europeiska centralbankens växelkurs för EUR/HUF den 16 april 2010 med 263 HUF per EUR. I detta beslut har denna växelkurs tillämpats i samtliga växelkurser för EUR/HUF.

25

(26)  Förlängningsavtalet, punkt 6.

26

(27)  I beslutet om att inleda ett förfarande kallades denna ändring ”2008 års lagändring”. De ungerska myndigheterna påpekade i sin inlaga att ändringen antogs av parlamentet redan år 2007. För att samstämmighet ska råda med beslutet om att inleda ett förfarande kommer vi även i fortsättningen att kalla den ändring av gruvdriftslagen som trädde i kraft den 8 januari 2008 för 2008 års lagändring. På samma sätt kommer vi att kalla den ändring som trädde i kraft den 23 januari 2009 för ”2009 års lagändring”.

27

(28)  2007 års lag CXXXIII.

28

(29)  2008 års lag LXXXI § 235.

29

(30)  Gruvdriftslagens § 26/A 5 ”[...] högre än den vid ansökningstiden tillämpade procentuella storleken, dock högst 1,2 gånger det ursprungliga värdet”.

30

(31)  Domen i mål nr T-196/04, Ryanair Ltd mot kommissionen (REG 2008, s. II-3643).

31

(32)  Engångsersättning: se skäl 14 d.

32

(33)  Förlängningsavgift: se skäl 14 a.

33

(34)  Den förhöjda gruvdriftsavgiften för samtliga gruvdriftsfält: se (14) b.

34

(35)  Sekretessbelagda uppgifter har i detta beslut ersatts med [...]

35

(36)  http://www.mabsz.hu/webset32.cgi?Magyar_Baanyaaszati_Szoevetseeg@@HU@@4@@364124456.

36

(37)  Domstolens dom av den 6 september 2006 i mål nr C-88/03, Portugal mot kommissionen (REG 2006, s. I-7115), punkt 54.

37

(38)  Se t.ex. domstolens dom av den 29 februari 1996 i mål C-56/93, Belgien mot kommissionen (REG 1996, s. I-723), punkt 79; dom av den 26 september 1996 i mål C-241/94, Frankrike mot kommissionen (REG 1996, s. I-4551), punkt 20; dom av den 17 juni 1999 i mål C- 75/97, Belgien mot kommissionen (REG 1999, s. I-3671), punkt 25 och dom av den 13 februari 2003 i mål C-409/00, Spanien mot kommissionen (REG 2003, s. I-10901), punkt 46.

38

(39)  Se domen i de förenade målen T-211/04 och T-215/04, Gibraltars regering mot kommissionen (REG 2008, s. II-3745), punkt 80, där förstainstansrätten fastslog följande: ” ...för att kunna bedöma huruvida åtgärden i fråga är selektiv ska det undersökas om den, inom ramen för en viss rättslig reglering, utgör en fördel för vissa företag i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation. Definitionen av referensramen har större betydelse när det gäller skatteåtgärder eftersom själva förekomsten av en fördel bara kan fastställas i förhållande till en beskattning som definieras som ’normal’”.

39

(40)  Se domen i de förenade målen T-92/00 och T-103/00, Ramondín m.fl. (REG 2002, II-1385), punkterna 32–35.

40

(41)  Ungern jämför verksamhetstillståndet för gruvdrift med uthyrningen av kommunalt ägda lägenheter där staten kan verka som privatperson. Detta exempel håller dock inte eftersom tillståndsgivningen för gruvdrift, i motsats till lägenhetsuthyrning, ursprungligen inte kan utövas av en privat aktör. I detta hänseende liknar utgivningen av förvaltningstillstånd för gruvdrift snarare myndigheternas övriga tillståndsverksamhet, t.ex. tillståndsgivning för nyttjande av allmänna områden.

41

(42)  Denna realitet erkänns i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (EUT L 164, 30.6.1994, s. 3), där det t.ex. föreskrivs att ”medlemsstaterna har suveränitet och suveräna rättigheter till kolväteresurserna på sina territorier”. I § 3 i den ungerska gruvdriftslagen föreskrivs det att ”mineralråvaror och geotermisk energi är i statlig ägo på sina naturliga fyndplatser. Den av gruvdriftsföretagaren utvunna mineralråvaran har i och med utvinningen och den för energetiska syften utvunna geotermiska energin med utnyttjandet övergått i företagarens ägo”.

42

(43)  Dom i mål T-156/2004, punkt 233, EDF mot kommissionen (ännu ej offentliggjord i EUT).

43

(44)  Bland de 12 gruvfält som ligger under förlängning sätts (sattes) fem fält i drift efter den 1 januari 2008.

44

(45)  För enkelhetens skull anges gruvdriftsavgift som tillämpas från det femte året.

45

Anmärkning: I de spalter som visar 2008 och 2009 års lagändring hänvisar de vita fälten till de gruvfältskategorier för vilka MOL enligt förlängningsavtalet i själva verket betalade mer än lagens föreskrifter. De mörkgrå fälten visar de gruvfältskategorier för vilka MOL enligt avtal betalar under alla förhållanden mindre oberoende av mineraloljepriset. De ljusgrå fälten visar de gruvfältskategorier för vilka MOL enligt avtal betalar mindre, beroende på mineraloljepriset.

vita

mörkgrå

ljusgrå

(46)  Faktorn ”J” måste uträknas med stöd av en sådan formel som grundar sig på tidigare gaspriser samt på utvunnen mängd och värde.

46

(47)  ”c” är den i förlängningsavtalet fastställda multiplikatorn mellan 1,020 och 1,050, se tabell 1.

47

(48)  Under 2008 måste sålunda t.ex. gasfältet Nyírség-Dél (som till september 2008 drevs av företaget GEOMEGA och därefter av företaget PetroHungaria) betala en årlig genomsnittlig gruvdriftsavgift på 14,24–18 %. Gasfältet Hernád (som drevs av företaget HHE North) skulle under 2008 betala en årlig genomsnittlig gruvdriftsavgift på 14,95 %.

48

(49)  Ur volymsynpunkt (uttryckt i utvunna m3) omfattades 99,8 % av MOL:s oljefält och 97,6 % av dess naturgasfält av förlängningsavtalet under 2008.

49

3

(50)  Dom i de förenade målen T-427/04 och T-17/05, Frankrike och France Telecom mot kommissionen (ännu ej offentliggjord), punkt 207.

50

(51)  Ungerns karta över regionalstöd, som kommissionen godkände den 13 september 2006, offentliggjordes i EUT C 256 (2006). Så gott som Ungerns hela territorium betecknas som region enligt artikel 107.3 a, med undantag för Budapest och Pests län, som klassificeras som region enligt artikel 107.3 c.

51

(52)  Offentliggjorda i EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

52

(53)  Riktlinjer för regionalstöd, punkt 5.

53

(54)  Avsnitt 5 i riktlinjerna för regionalstöd tillåter driftstöd på stränga villkor. Åtgärden utgör dessutom stöd för ett särskilt ändamål. I detta hänseende föreskriver riktlinjerna att ”det [u]ndantagsvis vid fall av ett enstaka ad hoc stöd som ges till företag eller är begränsat till ett verksamhetsområde, är medlemsstatens ansvar att bevisa att projektet bidrar till att förverkliga en konsekvent regional utvecklingsstrategi och – med beaktande av projektets natur och omfattning – inte leder till en oacceptabel snedvridning av konkurrensen.” Ungern har inte stått till tjänst med information om detta.

54

ad hoc stöd

(55)  Dom i mål C-5/89, kommissionen mot Tyskland (REG 1990, s. I-3437), punkt 14.

55

(56)  Dom i mål C-24/95, Alcan Deutschland (REG 1997, s. I-1591), punkt 43.

56

(57)  Dom i de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen (REG 2006, s. I-5479), punkt 147.

57

(58)  Dom i mål C-17/03, Vereniging voor Energie, Milieu en Water (REG 2005 s. I-4983), punkt 81.

58

(59)  Dom i mål C-70/72, kommissionen mot Tyskland (REG 1973, s. 813), punkt 13.

59

(60)  Dom i de förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen (REG 1994, s. I-4103), punkt 75.

60

(61)  Dom i mål C-75/97, Belgien mot kommissionen (REG 1999, s. I-3671), punkterna 64–65.

61

(62)  EGT L 83, 27.3.1999, s.1.

62

(63)  Beräknat enligt de procentandelar för gruvdriftsavgifterna som fastställs i förlängningsavtalet (dvs. 12,24 % för de fält som satts i drift efter den 1 januari 1998 och J %×c avseende de fält som satts i drift före detta datum).

63

För detaljer se tabell 1.

Denna summa innehåller inte förlängningsavtalets övriga beståndsdelar (engångsersättningen för år 2005 och förlängningsavgiften, se skäl 14.

---

| 9.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 34/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 34/72

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 februari 2011

om ett ekonomiskt bidrag från unionen till Nederländerna för undersökningar om Q-feber

[delgivet med nr K(2011) 554]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(2011/89/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 23,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) (nedan kallad budgetförordningen), särskilt artikel 75,

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) (nedan kallade genomförandebestämmelserna), särskilt artikel 90, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 75 i budgetförordningen och artikel 90.1 i genomförandebestämmelserna ska ett utgiftsåtagande som belastar Europeiska unionens budget föregås av ett finansieringsbeslut som anger de viktigaste inslagen i den åtgärd som utgiften rör och som antagits av den institution eller de myndigheter till vilka institutionen har delegerat befogenheterna. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 75 i budgetförordningen och artikel 90.1 i genomförandebestämmelserna ska ett utgiftsåtagande som belastar Europeiska unionens budget föregås av ett finansieringsbeslut som anger de viktigaste inslagen i den åtgärd som utgiften rör och som antagits av den institution eller de myndigheter till vilka institutionen har delegerat befogenheterna.

| (2) | Q-feber är en mycket smittsam zoonotisk sjukdom som orsakas av smittämnet Coxiella burnetii, som normalt förekommer i nästan alla länder i hela världen. Många tama och vilda djur kan bära på sjukdomen, men nötkreatur, getter och får är de viktigaste bärarna. |
| --- | --- |

(2)

Q-feber är en mycket smittsam zoonotisk sjukdom som orsakas av smittämnet Coxiella burnetii, som normalt förekommer i nästan alla länder i hela världen. Många tama och vilda djur kan bära på sjukdomen, men nötkreatur, getter och får är de viktigaste bärarna.

| (3) | I EU finns inga harmoniserade regler om anmälning eller bekämpning av Q-feber hos djur. Sjukdomsbekämpande åtgärder vidtas normalt på nationell eller regional nivå eller till och med på enskilda gårdar. |
| --- | --- |

(3)

I EU finns inga harmoniserade regler om anmälning eller bekämpning av Q-feber hos djur. Sjukdomsbekämpande åtgärder vidtas normalt på nationell eller regional nivå eller till och med på enskilda gårdar.

| (4) | Enligt ett yttrande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) av den 27 april 2010 (4) har Q-feber totalt sett en begränsad inverkan på människors och tama idisslares hälsa i EU:s medlemsstater. Under vissa epidemiologiska förhållanden kan dock konsekvenserna för folkhälsan och inverkan på samhället eller ekonomin för vissa riskgrupper vara betydande. |
| --- | --- |

(4)

Enligt ett yttrande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) av den 27 april 2010 (4) har Q-feber totalt sett en begränsad inverkan på människors och tama idisslares hälsa i EU:s medlemsstater. Under vissa epidemiologiska förhållanden kan dock konsekvenserna för folkhälsan och inverkan på samhället eller ekonomin för vissa riskgrupper vara betydande.

| (5) | Under 2008 och 2009 iakttogs en avsevärd ökning av fall av Q-feber hos människa i Nederländerna, och flera människor dog. De epidemiologiska utredningarna visade på ett samband med stora getmjölksgårdar i området, där denna typ av mejerinäring utvecklats snabbt under det senaste årtiondet. Enligt Efsas ovannämna yttrande är dock de exakta orsakerna till uppträdandet av kliniska problem hos djurbesättningarna 2005 och ökningen av antalet fall hos människor 2007 fortfarande oklara. |
| --- | --- |

(5)

Under 2008 och 2009 iakttogs en avsevärd ökning av fall av Q-feber hos människa i Nederländerna, och flera människor dog. De epidemiologiska utredningarna visade på ett samband med stora getmjölksgårdar i området, där denna typ av mejerinäring utvecklats snabbt under det senaste årtiondet. Enligt Efsas ovannämna yttrande är dock de exakta orsakerna till uppträdandet av kliniska problem hos djurbesättningarna 2005 och ökningen av antalet fall hos människor 2007 fortfarande oklara.

| (6) | Den 24 mars 2010 inlämnade det nederländska ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet en ansökan om medfinansiering enligt beslut 2009/470/EG rörande tekniska och vetenskapliga undersökningar om sjukdomsdynamik och tänkbara bekämpningsåtgärders verkan med avseende på tama idisslare, exempelvis vaccinering av getter. |
| --- | --- |

(6)

Den 24 mars 2010 inlämnade det nederländska ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet en ansökan om medfinansiering enligt beslut 2009/470/EG rörande tekniska och vetenskapliga undersökningar om sjukdomsdynamik och tänkbara bekämpningsåtgärders verkan med avseende på tama idisslare, exempelvis vaccinering av getter.

| (7) | De undersökningar som Nederländerna ansökt om medfinansiering för kommer bland annat att inriktas på följande ämnen: i) Karakterisering av de olika genotyperna av Coxiella burnetii som förekommer i olika djurarter i Nederländerna, och eventuell skillnad i virulens mellan dem; ii) Coxiella burnetiis patogenicitet hos dräktiga getter och andra getter, iii) Coxiella burnetiis överlevnad i naturgödsel och iv) lämpliga desinficeringsmedel. |
| --- | --- |

(7)

De undersökningar som Nederländerna ansökt om medfinansiering för kommer bland annat att inriktas på följande ämnen: i) Karakterisering av de olika genotyperna av Coxiella burnetii som förekommer i olika djurarter i Nederländerna, och eventuell skillnad i virulens mellan dem; ii) Coxiella burnetiis patogenicitet hos dräktiga getter och andra getter, iii) Coxiella burnetiis överlevnad i naturgödsel och iv) lämpliga desinficeringsmedel.

| (8) | Enligt artikel 22 i beslut 2009/470/EG kan unionen vidta, eller hjälpa medlemsstaterna eller internationella organisationer att vidta, de tekniska och vetenskapliga åtgärder som är nödvändiga för utveckling av unionens veterinärlagstiftning och för utveckling av undervisning och utbildning på veterinärområdet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 22 i beslut 2009/470/EG kan unionen vidta, eller hjälpa medlemsstaterna eller internationella organisationer att vidta, de tekniska och vetenskapliga åtgärder som är nödvändiga för utveckling av unionens veterinärlagstiftning och för utveckling av undervisning och utbildning på veterinärområdet.

| (9) | Ett ekonomiskt bidrag bör beviljas till undersökningarna av Q-feber i Nederländerna, eftersom resultaten kan leda till nya rön som kan bidra till veterinärlagstiftningens eventuella framtida utveckling i unionen, särskilt vad gäller införande av harmoniserade regler för övervakning och rapportering av sjukdomen. |
| --- | --- |

(9)

Ett ekonomiskt bidrag bör beviljas till undersökningarna av Q-feber i Nederländerna, eftersom resultaten kan leda till nya rön som kan bidra till veterinärlagstiftningens eventuella framtida utveckling i unionen, särskilt vad gäller införande av harmoniserade regler för övervakning och rapportering av sjukdomen.

| (10) | Enligt rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (5) ska veterinära åtgärder finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket. För den finansiella kontrollen gäller artiklarna 9, 36 och 37 i den förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Enligt rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (5) ska veterinära åtgärder finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket. För den finansiella kontrollen gäller artiklarna 9, 36 och 37 i den förordningen.

| (11) | Det ekonomiska stödet utbetalas under förutsättning att de planerade undersökningarna har genomförts och att myndigheterna lämnar alla nödvändiga uppgifter till kommissionen. |
| --- | --- |

(11)

Det ekonomiska stödet utbetalas under förutsättning att de planerade undersökningarna har genomförts och att myndigheterna lämnar alla nödvändiga uppgifter till kommissionen.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Unionen ska ge Nederländerna ekonomiskt stöd för undersökningar av Q-feber, enligt bilagan. Detta beslut utgör ett finansieringsbeslut enligt artikel 75 i budgetförordningen.

2.   Följande villkor ska vara uppfyllda:

| a) | Undersökningarnas resultat ska göras tillgängliga för kommissionen och samtliga medlemsstater, och föredras i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

a)

Undersökningarnas resultat ska göras tillgängliga för kommissionen och samtliga medlemsstater, och föredras i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

| b) | Nederländerna ska överlämna en teknisk och ekonomisk slutrapport till kommissionen senast den 31 mars 2012, och rapporten ska åtföljas av verifikationshandlingar som styrker de utbetalningar som gjorts i samband med projektet och de uppnådda resultaten. |
| --- | --- |

b)

Nederländerna ska överlämna en teknisk och ekonomisk slutrapport till kommissionen senast den 31 mars 2012, och rapporten ska åtföljas av verifikationshandlingar som styrker de utbetalningar som gjorts i samband med projektet och de uppnådda resultaten.

Artikel 2

1.   Det maximala belopp som godkänns genom detta beslut för att genomföra det arbete som avses i artikel 1.1 ska vara 500 000 euro för finansiering från följande budgetpost i Europeiska unionens allmänna budget för 2011:

| — | Budgetrubrik nr 17 04 02 01: 500 000 euro. |
| --- | --- |

—

Budgetrubrik nr 17 04 02 01: 500 000 euro.

2.   Unionens ekonomiska bidrag ska utbetalas efter uppvisande av de rapporter och handlingar som avses i artikel 1.2 b.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 8 februari 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

2

(3)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

3

(4)  Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande. Vetenskapligt yttrande om Q-feber. The EFSA Journal, vol. 8(2010):5, artikelnr 1595, [114 s.] doi:10.2903/j.efsa.2010.159.

4

The EFSA Journal

(5)  EGT L 209, 11.8.2005, s. 1.

5

---

BILAGA

Beskrivning av de tekniska och vetenskapliga undersökningar av Q-feberns epidemiologi och tänkbara bekämpningsåtgärders verkan hos tama idisslare, enligt artikel 1.1

| Projekt 1 | : | ”Q-feber hos getter” inbegriper odling av C. burnetii och karakterisering av C. burnetii i de olika genotyper som förekommer i Nederländerna. Projektet omfattar också C. burnetiis överlevnad i naturgödsel, olika smittvägar, immunitetens utveckling, utsöndring av C. burnetii hos dräktiga getter och andra getter samt allmän information om C. burnetiis patogeneser. |
| --- | --- | --- |
| Projekt 2 | : | ”Bedömning av C. burnetii-stammars virulens hos getter” ska svara på frågan om den nuvarande nederländska stammen hos getter är mer virulent än andra stammar av C. burnetii. |
| Projekt 3 | : | ”Q-feberns patogeneser” ska undersöka C. burnetii-infektioners patogenes hos getter, dräktighetens roll för C. burnetii-infektioners patogenes, uppbyggnaden av cellulär och humoral immunitet, skillnader i virulens mellan olika C. burnetii-stammar hos getter och den naturliga infektionens skyddande immunitet. Med kunskap om patogenesen och smittvägar inom djurbesättningar kan resultaten av diagnostiska tester tolkas bättre. |
| Projekt 4 | : | ”Inventering av stammar av Q-feber hos nötkreatur, får, hundar och katter” ska undersöka förhållandet mellan mänskliga patienter med Q-feber och eventuella smittkällor hos djur. Målet är att jämföra stammar av Q-feber hos olika djurarter med de stammar som finns hos mänskliga patienter. Detta är viktigt för att kunna utesluta andra djur än mjölkgetter som källa till infektioner hos människa. |
| Projekt 5 | : | ”Verkan av vaccinering” ska jämföra tidigare fältstudier i framför allt Frankrike med nya fältstudier i Nederländerna för att bedöma verkan av vaccinering av getter mot Q-feber. |
| Projekt 6 | : | ”Lämpliga desinficeringsmedel” ska kartlägga lämpliga produkter för desinficering och bedöma om material som trä, halm, mark och naturgödsel kan desinficeras verkningsfullt. Projektet omfattar i) fastställande av kriterier för desinficeringsmedel, ii) inaktivering av C. burnetii och sporer av C. burnetii i rena vätskor, iii) inaktivering av C. burnetii och sporer av C. burnetii i sammansatta material och i naturgödsel samt iv) inaktivering av C. burnetii och sporer av C. burnetii på komplexa ytor. |

Projekt 1

:

”Q-feber hos getter” inbegriper odling av C. burnetii och karakterisering av C. burnetii i de olika genotyper som förekommer i Nederländerna. Projektet omfattar också C. burnetiis överlevnad i naturgödsel, olika smittvägar, immunitetens utveckling, utsöndring av C. burnetii hos dräktiga getter och andra getter samt allmän information om C. burnetiis patogeneser.

Projekt 2

:

”Bedömning av C. burnetii-stammars virulens hos getter” ska svara på frågan om den nuvarande nederländska stammen hos getter är mer virulent än andra stammar av C. burnetii.

Projekt 3

:

”Q-feberns patogeneser” ska undersöka C. burnetii-infektioners patogenes hos getter, dräktighetens roll för C. burnetii-infektioners patogenes, uppbyggnaden av cellulär och humoral immunitet, skillnader i virulens mellan olika C. burnetii-stammar hos getter och den naturliga infektionens skyddande immunitet. Med kunskap om patogenesen och smittvägar inom djurbesättningar kan resultaten av diagnostiska tester tolkas bättre.

Projekt 4

:

”Inventering av stammar av Q-feber hos nötkreatur, får, hundar och katter” ska undersöka förhållandet mellan mänskliga patienter med Q-feber och eventuella smittkällor hos djur. Målet är att jämföra stammar av Q-feber hos olika djurarter med de stammar som finns hos mänskliga patienter. Detta är viktigt för att kunna utesluta andra djur än mjölkgetter som källa till infektioner hos människa.

Projekt 5

:

”Verkan av vaccinering” ska jämföra tidigare fältstudier i framför allt Frankrike med nya fältstudier i Nederländerna för att bedöma verkan av vaccinering av getter mot Q-feber.

Projekt 6

:

”Lämpliga desinficeringsmedel” ska kartlägga lämpliga produkter för desinficering och bedöma om material som trä, halm, mark och naturgödsel kan desinficeras verkningsfullt. Projektet omfattar i) fastställande av kriterier för desinficeringsmedel, ii) inaktivering av C. burnetii och sporer av C. burnetii i rena vätskor, iii) inaktivering av C. burnetii och sporer av C. burnetii i sammansatta material och i naturgödsel samt iv) inaktivering av C. burnetii och sporer av C. burnetii på komplexa ytor.

---